РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 март 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 19 юни 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за започване“), започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на керамични плочки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена от CET, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (наричана по-долу „жалбоподателите“) от името на 69 производители, които представляват 30 % от общото производство на керамични плочки в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Китай, представителите на Китай, известните вносители и ползватели за започването на процедурата. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“), Нигерия, Бразилия, Турция, Индонезия и Тайланд, тъй като тези страни бяха разгледани като варианти за държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на антидъмпингова процедура. Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(4)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни производители износители от Китай и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 април 2009 г. до 1 март 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на Китай.
2.1. Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(5)
В процеса на изготвяне на представителната извадка бяха получени сто и пет валидни отговора от производители износители от Китай, които представляват 47 % от вноса през периода на разследване, както е определено в съображение 24 по-долу. Поради това степента на съдействие се счита за висока.
(6)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра представителна извадка от производители износители, въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състоеше от три групи, които представляваха 10 индивидуални производителя, 14,4 % от общия обем на износа от Китай за Съюза и 31,3 % от общия обем на оказалите съдействие износители по време на ПР. За подбора на представителната извадка бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Във връзка с предложената представителна извадка бяха получени редица коментари. Коментарите, които бяха счетени за уместни, бяха взети предвид при подбора на окончателната представителна извадка.
2.2. Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
В писмо, изпратено до Комисията, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (CET) потвърди, че всички дружества, подали жалба, са се съгласили да бъдат включени в представителната извадка. Предвид и останалите дружества, които се представиха, Комисията получи информация от страна на 73 производители от Съюза.
(8)
При изготвянето на представителната извадка бе взета предвид високата степен на фрагментираност на сектора на керамичните плочки. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да доминират по време на анализа на вредата и че положението на малките дружества, които заедно представляват основният дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, се счита, че всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества следва да бъдат представени в представителната извадка.
(9)
На базата на обема на годишната продукция бяха установени три сегмента:
- сегмент 1: големи дружества (с продукция над 10 милиона m2),
- сегмент 2: средни дружества (с продукция между 5 и 10 милиона m2),
- сегмент 3: малки дружества (с продукция под 5 милиона m2).
(10)
При анализа на микроикономическите показатели резултатите на включените в представителната извадка дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки). Съгласно информацията, събрана по време на разследването, производителите от сегменти 1 и 2 са представлявали по около една четвърт от общото производство в Съюза, докато производителите от сектор 3 са представлявали приблизително половината от общото производство в Съюза. Над 350 дружества принадлежат към сегмента на малките предприятия. Над 40 дружества принадлежат към сегмента на средните предприятия и над 20 - към сектора на големите предприятия.
(11)
В представителната извадка бяха включени десет дружества. Те са най-големите дружества от всеки един от трите сегмента с оглед на продажбите, продукцията и географското разположение. От включените в представителната извадка дружества едно принадлежи към сегмента на големите дружества, четири - към сектора на средните дружества и пет - към сектора на малките дружества. Подбраните дружества са базирани в шест държави-членки (Италия, Испания, Полша, Португалия, Германия и Франция), които заедно представляват 90 % от общото производство на Съюза. Тази извадка представлява 24 % от общото производство на оказалите съдействие производители и 7 % от общото производство на Съюза.
(12)
По време на разследването едно включено в представителната извадка дружество от Полша реши да преустанови съдействието си на разследването. Комисията не успя да получи съдействие от нито един друг производител, базиран в Полша.
(13)
Независимо от оттеглянето на полския производител, нивото на представителност на извадката остана високо с оглед на всички критерии, посочени в съображения 8 и 10. Вследствие на това беше взето решение, че процедурата може да продължи с представителна извадка от девет производители от пет държави-членки.
(14)
Жалбоподателите поискаха имената им да останат поверителни. Комисията прие това искане.
2.3. Изготвяне на представителна извадка от вносители
(15)
Комисията получи 24 отговора от вносители. Трима големи производители бяха изключени от процеса по изготвяне на представителната извадка: двама свързани китайски износители и един свързан производител от Съюза (обемът на вноса е ограничен в сравнение с общия обем на продажбите на този производител).
(16)
Несвързаните вносители, оказали съдействие, представляват около 6 % от общия обем на вноса от Китай.
(17)
В представителната извадка бяха включени седем дружества, представляващи 95 % от вноса, извършен от несвързани дружества, оказали съдействие. Едно от тези дружества бе и ползвател на разглеждания продукт. Извадката бе представителна и от гледна точка на географското разпределение. Представителната извадка включва следователно държави-членки, които представляват повече от 49 % от вноса в Съюза, което свидетелства за нейната представителност.
2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от Китай, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Една група производители износители поиска ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Другите групи производители износители поискаха само ИТ.
(19)
Заявления за индивидуално разследване бяха получени от осем дружества или групи несвързани дружества, невключени в представителната извадка. Разглеждането на тези заявления на временния етап щеше да бъде прекалено трудно. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на някое от тези дружества или не ще бъде взето на окончателния етап от процедурата.
(20)
Комисията изпрати въпросници на включените в представителната извадка производители износители, както и на невключените в представителната извадка производители износители, които заявиха намерението си да поискат индивидуално разследване по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, на включените в представителната извадка производители от Съюза, на оказалите съдействие несвързани вносители и на всички известни ползватели в Съюза.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от три включени в представителната извадка групи от производители износители, от осем невключени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители, от девет включени в представителната извадка производители от Съюза и от петима вносители, несвързани с производител износител. Изявления бяха получени и от Европейската асоциация на производителите (Cerame-Unie), националните асоциации на производителите, вносителите, асоциациите на вносителите и ползвателите.
(22)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ/ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на девет включени в представителната извадка производители от Съюза и следните дружества:
а)
Производители износители от Китай
-
Becarry Group, съставена от:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, съставена от:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, съставена от:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., свързан италиански вносител
б)
Търговци в Китай
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
в)
Търговци в Хонконг
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
г)
Несвързани вносители
-
Enmon GmbH, Германия
д)
Национални асоциации на производителите
-
Confindustria Ceramica (Италия)
-
Испанска асоциация на производителите на керамични плочки (ASCER)
-
APICER (Португалия)
(23)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, в помещенията на двамата производители беше извършена проверка на място, за да се установи нормалната стойност, въз основа на данните за САЩ като държава аналог. Тези производители поискаха запазване на поверителност относно тяхната идентичност.
3. Период на разследване
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
Разглежданият продукт са лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка (наричани по-долу „керамични плочки“ или „разглеждания продукт“), класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99.
(26)
Керамичните плочки се използват основно в строителната индустрия за облицоване на стени и подове.
2. Сходен продукт
(27)
Една от страните заяви, че продуктът, внесен от Китай, и този, произведен от промишлеността на Съюза, не са съпоставими.
(28)
Следва да се припомни, че Комисията базира сравнението на цените на различни видове на продукта, които се отличават по контролния номер на продукта, съставен от осем знака.
(29)
Въпросната страна изложи своите аргументи по време на изслушване пред служителя по изслушванията. Съгласно тези аргументи липсата на съпоставимост се дължала на разлика в технологиите, материалите, полирането и дизайна, използвани за производството на плочки в Съюза и Китай. Напреднали в технологично отношение производствени линии са позволили произвеждането на висококачествени плочки със ситопечат и различни цветове. Дружеството поясни, че са използвани различни печатни технологии за ситопечат, ротативен печат и мастиленоструен печат.
(30)
Въпреки исканията за по-подробни сведения по отношение на всички тези аспекти на съпоставимостта на продукта, страната не подкрепи с доказателства своите твърдения. Аргументът за подобряване на съпоставимостта също не бе подкрепен с доказателства. Освен това самата страна призна, че видовете на продукта, засегнати от евентуалното добавяне на четирите предложени критерия, представляват само 0,5 % от пазара на плочки. Както бе посочено в доклада, изготвен от служителя по изслушванията, в който се обобщава позицията на засегнатото дружество, останалите 99,5 % от продуктите със същите контролни номера на продукта са били сходни.
(31)
Както бе посочено по-горе, страната не подкрепи с доказателства необходимостта от въвеждане на допълнителни критерии и не обясни тяхното потенциално отражение върху цените. Поради това, с оглед на пренебрежимо малкия пазарен дял на разглежданите видове на продукта и категоричното съгласие на страната, че 99,5 % от плочките с разглежданите контролни номера на продукта са били съпоставими, искането за добавяне на допълнителни критерии към структурата на контролните номера на продукта трябваше да бъде временно отхвърлено.
(32)
Прави се заключението, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай и на вътрешния пазар на САЩ, които временно бяха приети за държава аналог, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от Китай нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(34)
Две групи производители износители от Китай поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(35)
Беше установено, че страните (двама производители - един китайски търговец и един търговец от Хонконг), които, според твърдения, са образували една от тези групи, всъщност не са били свързани. При тези обстоятелства заявленията за ТДПИ на тези двама китайски производители (Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd) бяха обработени поотделно.
(36)
Що се отнася до другата група от дружества, а именно Wonderful Group, съставена от две групи производители, които са свързани помежду си, тъй като са притежавани от едно и също холдингово дружество, само една от свързаните групи поиска ТДПИ, а другата поиска единствено ИТ. Тъй като критериите за получаване на ТДПИ трябва обаче да бъдат изпълнени от всички дружества в една и съща група, това искане за ТДПИ бе непълно и следователно не бе взето предвид. Следователно на групата не бе предоставено ТДПИ.
(37)
Във връзка с Becarry Group и що се отнася до първия критерий разследването установи, че на търговския лиценз на производителя е било наложено ограничение на продажбите за износ, което е било приложено на практика. Поради това бе счетено, че решенията за продажби не са били вземани свободно, а са били обект на значителна държавна намеса. Освен това за редица дружества в групата разследването не успя да установи дали дружеството е разполагало с първоначален капитал и ако това е било така, кой го е финансирал. По отношение на втория критерий счетоводната документация разкри редица сериозни пропуски, които не бяха посочени в одитния доклад. И на последно място - по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като основни активи не са били правилно отразени или амортизирани в счетоводната документация и не бе представено доказателство, че дружеството е платило за правото си за ползване на земята.
(38)
Във връзка с Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd по отношение на първия критерий разследването установи, че дружеството не е могло да докаже дали е разполагало с първоначален капитал при създаването си и ако това е било така, кой го е финансирал. Поради това не би могло да се изключи, че част от финансирането е била предоставено от държавата. Що се отнася до втория критерий счетоводната документация разкри сериозни пропуски, които не са били посочени в одитния доклад, поради което се счита, че сметките не са били одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. И на последно място, по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като дружеството не успя да представи доказателство, че е заплатило за правото на ползване на земята или за заплащането на определени активи.
(39)
Комисията разгласи констатациите относно ТДПИ на засегнатите производители износители, на китайските власти и на жалбоподателите и ги покани да изпратят коментари.
(40)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от двамата включени в представителната извадка производители износители, на които не бе предоставено ТДПИ. Тези коментари обаче не бяха от такова естество, че да променят констатациите в тази връзка, тъй като те опровергават само част от констатациите и не привеждат допълнителни доказателства в подкрепа на коментарите.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(41)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(42)
Включените в представителната извадка производители износители, поискали ТДПИ - Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Wonderful Group и Xinruncheng Group също поискаха ИТ.
(43)
По отношение на Becarry Group бе установено, че продажбите не са били свободно определяни поради ограничението на продажбите за износ, посочено в съображение 37 по-горе, и неговото искане за ИТ бе следователно отхвърлено.
(44)
По отношение на другите производители износители бе установено, че те отговарят на условията, заложени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно биха могли да получат ИТ. Поради това, въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните включени в представителната извадка китайски производители износители отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Нормална стойност
а) Избор на държава аналог
(45)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(46)
В известието за започване на антидъмпингова процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да коментират този избор.
(47)
Бяха получени известен брой коментари и беше предложено няколко други държави-членки да послужат като алтернатива, а именно Бразилия, Турция, Нигерия, Тайланд и накрая Индонезия.
(48)
Вследствие на това Комисията реши да потърси съдействие от страна на известни производители от тези държави, в това число и САЩ. На въпросника обаче отговориха само двама производители на разглеждания продукт в САЩ. Един тайландски производител също изпрати непълен отговор на въпросника; така или иначе обаче неговата продуктова гама не беше напълно съпоставима с тази на оказалите съдействие китайски производители.
(49)
Разследването разкри, че САЩ са представлявали конкурентен пазар за разглеждания продукт. Редица производители са били активни на вътрешния пазар на САЩ и обемът на вноса е бил висок. Разследването разкри освен това, че керамичните плочки с произход от Китай и САЩ имат по същество еднакви физически характеристики и приложения и че производствените процеси са сходни.
(50)
Предвид факта, че пазарът на САЩ се характеризира основно с внос, бе посочено, че керамичните плочки, произведени в САЩ, и тези, произведени в Китай, обхващат различни сегменти от пазара. Поради това видовете на продукта, произведени на вътрешния пазар, които биха послужили като основа за установяването на нормалната стойност, не биха били съпоставими с видовете на продукта, изнесени от Китай за Съюза. Разследването обаче разкри, че производството в САЩ обхваща широка гама от видове на продукта, съпоставими с тези, произвеждани и изнасяни от Китай, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(51)
Заявено бе също така, че САЩ вероятно са били относително малък участник на световния пазар на керамични плочки. През 2009 г. обаче в САЩ са били произведени близо 600 милиона m2, което се счита за значително количество. За сравнение - Китай, който е най-големият производител в света, е произвел за същия период 2 милиарда m2.
(52)
Една страна заяви, че САЩ разполагат със строги стандарти за качество и ефикасни нетарифни бариери за китайския внос. Разследването обаче разкри, че, както бе посочено по-горе, обемът на вноса от Китай в САЩ е бил висок и е представлявал основният дял от вътрешното потребление на САЩ. Поради това твърдението, че нетарифните бариери в САЩ имат отражение върху бюджета, а оттам и върху конкуренцията, бе отхвърлено.
(53)
Данните, включени в отговорите на двамата оказали съдействие производители от САЩ, бяха проверени на място. В крайна сметка бяха взети под внимание само данните от единия от посетените производители, тъй като те бяха счетени за надеждна информация, въз основа на която би могла да се базира нормалната стойност. Данните от втория посетен производител бяха сметнати за ненадеждни и трябваше да бъдат пренебрегнати, тъй като този производител е докладвал само за част от своите продажби на вътрешния пазар и разходите не можеха да бъдат напълно приравнени към сметките.
(54)
Поради това бе направено временното заключение, че САЩ са подходящ и обоснован избор за държава аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
б) Определяне на нормалната стойност
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог.
(56)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни по отношение на обема в сравнение с обема на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от оказалите съдействие производители износители.
(57)
По време на периода на разследване беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на несвързани клиенти се извършват при обичайни търговски условия за всички видове на сходния продукт, произвеждани от производителя от САЩ. При все това, поради разлики в качеството между сходния продукт, произвеждан и продаван в САЩ, и разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, за някои видове на продукта бе счетено за по-подходящо да се конструира нормална стойност, за да може да се вземат предвид тези разлики и да се гарантира обективно сравнение, както е описано в съображение 61.
(58)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на производителя от САЩ бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от производителя от САЩ.
в) Експортни цени на производителите износители
(59)
Експортните цени на включените в представителната извадка китайски износители са били основани на действително платените или дължимите експортни цени на първия независим клиент. Когато продажбите са били осъществени посредством свързан вносител в Съюза, цените бяха конструирани съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
г) Сравнение
(60)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(61)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Нормалната стойност бе коригирана, за да се вземат предвид разликите в характеристиките (дължащи се основно на логото ОЕМ) и разликите в качеството за някои видове, които не са произведени от производителя в държавата аналог (например най-ниската цена за непорцеланови плочки). Допълнителни корекции бяха направени по отношение на разходите за навло, застраховка, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени от проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(62)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставен статут за ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е установена по-горе.
(63)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Временен дъмпингов марж
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(64)
Дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Китай, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове за производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(65)
Дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител в Китай, включен в представителната извадка, на който не бе предоставено ИТ (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), също бе изчислен по начина, описан по-горе в съображение 64.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(66)
Дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други неоказали съдействие производители износители от Китай, бе определен на базата на най-високия от дъмпинговите маржове, установени за представителен вид на продукта на оказал съдействие производител износител.
(67)
Въз основа на това временният среднопретеглен дъмпингов марж в представителната извадка и нивото на дъмпинга за цялата държава, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и на които не е предоставено ИТ (вж. приложение I)
32,3 %
Остатък за неоказалите съдействие производители износители
73,0 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(68)
Както бе посочено в съображение 8, промишлеността на керамични плочки е силно фрагментирана. Керамични плочки се произвеждат от над 500 производители.
(69)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза е разделена на три сегмента: малки, средни и големи дружества. Малките дружества съставляват половината от общото производство на Съюза.
(70)
Смята се, че данните, предоставени от националните и европейските асоциации, обхващат около 75 % от производството на Съюза. Тези данни бяха подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители и националните асоциации, както и с източници на статистически данни, като Prodcom например. Обемът и стойността на останалата продукция бяха екстраполирани на базата на същите източници на информация. Въз основа на това бе установено, че през ПР общото производство на Съюза е възлизало на 895 милиона m2. Всички производители от Съюза (които съставляват общото производство на Съюза) представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление на Съюза
(71)
Потреблението на Съюза бе определено, като към продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза бе добавен вносът по данни на Евростат. Данните относно общите продажби на Съюза на разглеждания продукт се основаваха на проверени данни, предоставени от националните и европейските асоциации на производителите. Данните, предоставени от асоциациите и Prodcom, бяха екстраполирани, за да се получи размерът на общите продажби на Съюза.
(72)
През разглеждания период, т.е. между 2007 г. и ПР, потреблението на Съюза е намаляло с 29 %, като най-значителен спад (13 %) е бил отбелязан между 2007 и 2008 г. През ПР потреблението е намаляло с 8 % в сравнение с 2009 г.
Таблица 1
Потребление
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
+ Общ внос
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
= Потребление
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
77
71
Годишен спад
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Внос от Китай
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса на разглеждания продукт
(73)
Обемът, пазарният дял и средните цени на вноса от Китай са се развивали, както е посочено по-долу. Количествата и ценовите тенденции се основават на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от Китай
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на вноса от разглежданата трета страна
68 081
65 122
62 120
66 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
91
97
Годишна основа
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Пазарен дял на вноса от разглежданата трета страна
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Цена на вноса от разглежданата страна (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
95
97
Годишна основа
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 66 милиона m2. Сама по себе си низходящата тенденция е в съответствие с низходящата тенденция в потреблението, но е далеч по-слабо изразена и се е наблюдавала през 2007 г. и 2009 г. Между 2009 г. и ПР обемът на вноса от Китай се е увеличил с 6 %. Освен това, погледнато в светлината на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал с 35 %, от 4,8 % през 2007 г. на 6,5 % през ПР.
(75)
Цените на китайския внос са намалели с 4 % по време на разглеждания период - от 4,7 EUR/m2 на 4,5 EUR/m2.
3.2. Подбиване на цените
(76)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(77)
Сравнението показа, че по време на ПР вносът на разглеждания продукт е продаван в Съюза на цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Изразено като процент от последните, нивото на подбиване на цените е било между 44 % и 57 %. Изчисленията се основават на данни, предоставени от включените в представителната извадка производители от Съюза и включените в представителната извадка производители износители от Китай.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(78)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Количествата и ценовите тенденции са базирани на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Внос от други трети държави (в хиляди кв. м)
89 151
75 593
53 557
53 665
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
60
60
Пазарен дял на вноса от други държави
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Средна цена (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
122
122
Внос от Турция (в хиляди кв. м)
50 210
44 590
30 930
31 343
Пазарен дял на Турция
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Средна цена (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Внос от държави, различни от Китай и Турция
38 941
31 002
22 627
22 322
Индекс (2007 г. = 100)
100
80
58
57
Средна цена (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Вносът от трети държави е спаднал с 40 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял на този внос е спаднал с 14 % - от 6,2 % на 5,3 %.
(80)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 22 % по време на разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 19 % по време на ПР).
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(82)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от европейските и националните асоциации, и подложена на кръстосани проверки с данните, предоставени от производителите, и наличните статистически данни.
(83)
Анализът на микроикономическите показатели бе проведен на равнището на включените в представителната извадка производители от Съюза (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал). Оценката бе базирана на информацията, предоставена от тях, след като тя бе надлежно проверена.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(84)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло значително с 32 % през разглеждания период. Като цяло спадът (по време на разглеждания период) е отразил съществения спад в потреблението (с 29 % по време на разглеждания период, вж. съображение 72 по-горе). То обаче следва различна тенденция. То е намаляло с 32 % между 2007 и 2009 г., като най-голям спад е бил отбелязан между 2008 и 2009 г. - 23 %. След това то се е стабилизирало между 2009 г. и разглеждания период.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производство
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
68
68
(85)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 5 % между 2007 и 2008 г., и с 2 % между 2008 г. и ПР. Полученото равнище на използване на капацитета е показало общ спад от 27 % между 2007 г. и ПР.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производствен капацитет
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
95
93
93
Използване на капацитета
87 %
81 %
64 %
64 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
В съответствие с развитието на производствения обем продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани потребители са спаднали с процент, сравним с този при потреблението, а именно с 30 % по време на разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза са следвали тенденция, сходна с тази при потреблението, що се отнася до годишния спад.
Таблица 6
Обем на продажбите на несвързани потребители
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Продажби в Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
(87)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 1 процентен пункт през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял на Съюза
89 %
89 %
90 %
88 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Заетост и производителност
(88)
Между 2007 и 2008 г. заетостта е намаляла с 11 %. През разглеждания период тя е спаднала с 16 %.
Таблица 8
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средно за периода
Обща заетост
92 588
82 214
79 518
77 458
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
86
84
(89)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е останала стабилна в периода между 2007 и 2008 г. От 2008 г. до ПР обаче се е наблюдавал спад в производителността в размер на 19 %, който е бил свързан със спада на продукцията.
Таблица 9
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производителност (кв. м/година/заето лице)
17 439
17 453
13 834
14 132
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Ниво на дъмпинговия марж
(90)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
5.3. Микроикономически показатели
(91)
Анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения) бе проведен за отделните дружества, т.е. на равнището на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.3.1. Обща забележка
(92)
За някои микроикономически показатели (продажна цена, производствени разходи, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, т.е. показатели, изразени не в абсолютни стойности, а само в проценти) резултатите на включените в представителната извадка дружества в конкретния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сектор в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки - 52 % за малките дружества и по 24 % за средните и големите дружества). По този начин бе гарантирано, че резултатите на големите дружества не са доминирали анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват най-големия дял от производството на Съюза, е било отразено правилно.
5.3.2. Складови наличности
(93)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на периода е намаляло в абсолютни стойности с 14 % през разглеждания период, изразено като процент от продукцията то съществено се е увеличило (с 37 %).
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (в хиляди кв. м)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
55 %
59 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
114
128
137
(94)
Увеличението на складовите наличности е красноречив фактор за вреда. Дружествата в сектора по принцип поддържат своите складови наличности на ниво, равно на три месеца продукция, но натискът на китайския дъмпингов внос ги е принудил да увеличат своите складови наличности до ниво, равно на шест месеца продукция. Всъщност бе наблюдавано постоянно и устойчиво годишно повишение на складовите наличности от 43 % през 2007 г. до 59 % през ПР.
(95)
Това увеличение на складовите наличности се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. За да бъде в състояние да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене, промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности.
5.3.3. Продажни цени
(96)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 10 % през разглеждания период.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единични продажни цени на Съюза (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
108
110
(97)
Увеличението на цените се е дължало на редица фактори. На първо място е било необходимо да се компенсира увеличението на производствените разходи, които през същия период са нараснали с 14 % (вж. съображение 106). Увеличението на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза, също са се отразили на повишението на цените. Вносът от Китай е съставен основно от големи партиди еднородни продукти. Поради това промишлеността на Съюза е трябвало да се концентрира върху малки партиди от разглеждания продукт, за които търсенето е било фрагментирано с по-малки количества и по-голямо разнообразие от гледна точка на вида, цвета и размера.
(98)
Въпреки повишението на единичните цени обаче, промишлеността на Съюза е оперирала под целевата печалба. Всъщност сегментът на малките дружества е бил на загуба.
(99)
Развитието на цените на вноса от Китай бе представено в съображение 75. Както може да се види, тези цени са следвали различна тенденция от тази на цените на промишлеността на Съюза и непрекъснато са били по-ниски. По време на ПР цените от Китай са били два пъти по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения
(100)
Както бе посочено по-горе, увеличението на производствените разходи е било по-високо от повишението на продажните цени. През разглеждания период разходите са се увеличили с 14 %, докато промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си само с 9 %. Рентабилността е спаднала от 3,9 % през 2007 г. до 0,4 % през ПР. През 2009 г. промишлеността е достигнала най-ниското си ниво на печалба, когато тя не е била в състояние да покрие разходите си и е отбелязала 1,2 % загуба. От трите сегмента най-засегнат е бил този на малките дружества, който бележи загуба от 2008 г. насам. Въпреки съществения спад в рентабилността, средните и големите дружества са успели да продават своята продукция на скромни, макар и неустойчиви нива на печалба.
(101)
Печалбите, реализирани от големите и средните дружества, не могат да бъдат разгласени от съображения за поверителност. В сегмента на големите дружества изчислението на печалбата се основава на данни за едно дружество, докато разгласяването на резултатите на средноголемите дружества би позволило на други дружества да изчислят печалбите на останалите сектори, тъй като общите претеглени печалби са известни.
Таблица 12
Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, инвестиции и възнаграждения
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Паричен поток (в хиляди евро)
86 663
55 131
41 599
40 256
Индекс (2007 г. = 100)
100
64
48
46
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
15 733
15 673
11 005
11 283
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
70
72
Годишни разходи за труд за едно заето лице
38 910
39 714
37 366
37 242
Индекс (2007 г. = 100)
100
102
96
96
(102)
Тенденцията на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е останала положителна по време на разглеждания период. Между 2007 г. и ПР обаче тя е намаляла с около 54 %.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ) като цяло е следвала тенденцията на рентабилността по време на целия разглеждан период.
(104)
Между 2007 г. и ПР годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е понижил с 28 %.
(105)
Между 2007 г. и ПР средната заплата на едно заето лице е спаднала с 4 %.
5.3.5. Производствени разходи
Таблица 13
Производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Индекс
100
108
114
114
(106)
Както бе посочено по-горе, през разглеждания период производствените разходи са се увеличили с 14 %. Това увеличение се е дължало на увеличаването на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и на промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза (по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера), докато китайският внос е бил концентриран върху големи партиди от еднородни продукти. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
6. Заключение относно вредата
(107)
Разследването показа, че показателите за вредата, като производствен обем, използване на капацитета, продажби на несвързани клиенти и заетост, са се влошили по време на разглеждания период. Въпреки че негативното развитие на потреблението без съмнение е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че китайският внос е успял да увеличи своя пазарен дял посредством ценови натиск.
(108)
Освен това по време на разглеждания период показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци, са били сериозно засегнати. Значителен фактор за вредата е същественото увеличаване на складовите наличности (с 37 %) по време на разглеждания период. Това увеличение се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
(109)
Въпреки че по време на разглеждания период продажните цени на промишлеността на Съюза са се повишили, това се e дължало основно на увеличаването на производствените разходи. Общо взето рентабилността се е влошила през разглеждания период. Всъщност, сегментът на малките дружества, който съставлява половината от промишлеността на Съюза, е бил на загуба от 2008 г. насам. Поради това, въпреки повишаването на продажните цени, промишлеността не е била в състояние да достигне достатъчно ниво на печалба. Промишлеността не е била в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би ѝ осигурило рентабилността, необходима за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност.
(110)
Анализът на ценовите тенденции, основан на данни на Евростат, показа, че ценовата разлика между цените на дъмпинговия внос от Китай и тези на промишлеността на Съюза се е увеличила от около 40 % през 2007 и 2008 г. до приблизително 50 % през 2009 г.
(111)
Предвид изложеното по-горе се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(112)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Китай
(113)
Повишаването на пазарния дял на китайските производители износители по време на разглеждания период е съвпаднало с понижаването на печалбата на промишлеността на Съюза и със същественото увеличаване на нейните складови наличности.
(114)
То е съвпаднало и със спада в потреблението на Съюза. Независимо от това, въпреки че обемът на китайския внос е намалял с 9 процентни пункта между 2007 и 2009 г. в съответствие със свиващото се потребление (макар и не в същия размер - потреблението е намаляло с 23 процентни пункта по време на разглеждания период), от 2007 г. насам китайският пазарен дял се е увеличавал непрекъснато. Освен това между 2009 г. и ПР китайският внос се е увеличил с 6 процентни пункта въпреки допълнителното понижаване на потреблението с 6 процентни пункта.
(115)
Ценовата разлика (по осреднени данни на Евростат) между цените на китайския внос и цените на промишлеността на Съюза е била доста значителна по време на целия разглеждан период. Фактът, че още през 2007 г. тя е достигнала 40 %, говори за това, че ценовата стратегия на китайските производители износители е започнала преди икономическата криза. Тази разлика се е увеличила в периода след кризата и през ПР е достигнала 50 %.
(116)
Увеличаването на пазарния дял на китайският внос, както и понижаването на цените и повишаването на ценовата разлика между цените на Съюза и Китай, са съвпаднали с влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Китай
(117)
Обемът на вноса от трети държави, различни от Китай, е намалял с 40 % по време на разглеждания период. Пазарният дял на този внос също слабо се е понижил по време на същия период (с около 1 %). Макар цените на този внос да са били съпоставими с китайските цени през 2007 г., ценовата разлика е достигнала 18 % през 2009 г. и 16 % през ПР.
(118)
Турция е вторият по големина износител за Съюза с 3 % пазарен дял през ПР. Този пазарен дял е останал стабилен (с леко понижение от 0,4 %) през разглеждания период. Обемът на вноса от Турция е намалял с 37 % през разглеждания период. Макар цените на турския внос да са били под тези на промишлеността на Съюза (с около 40 % по време на разглеждания период), ценовата разлика между турския и китайския внос е достигнала 16 % през 2009 г. и ПР, вследствие на 22-процентно повишение на турските цени. Въз основа на това не може да се изключи, че вносът от трети държави, различни от Китай, е могъл да допринесе в твърде малка степен за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те обаче не нарушават причинно-следствената връзка, установена с дъмпинговия внос от Китай.
4. Въздействие на високата фрагментираност на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза в областта на производството на плочки е силно фрагментирана. По време на разглеждания период обаче общият брой на дружествата е намалял вследствие на течащия през последните две десетилетия процес на консолидация. Още по-важно обаче е това, че в онези държави-членки, които имат най-голям производствен дял и в които фрагментираността е била още по-изразена, разследването е установило, че дружествата работят в клъстери. Тази структура гарантира ефикасно разпределяне на ресурсите. Всъщност фрагментираността позволява на големите дружества да възлагат на малките дружества производството на някои видове продукти (от гледна точка на цвета, размера и т.н.). С помощта на малките дружества промишлеността е в състояние да доставя много видове продукти в кратки срокове. Това е придобило още по-голямо значение в светлината на китайския конкурентен внос, при който се продават големи партиди от еднородни продукти и няма гъвкавост относно цвета, размера и др. При тези обстоятелства не може да бъде установена причинно-следствена връзка между фрагментираността и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Въздействие на икономическата криза
(120)
Разследването показа, че икономическата криза несъмнено е оказала въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(121)
Въздействието е било свързано основно със спада в строителната промишленост, който се е отразил върху спада в потреблението на керамични плочки. В общи линии през 2009 г. спадът в цялостната строителна дейност на ЕС е възлизал на 7,5 % (3). Конкретното въздействие на общата икономическа криза върху строителната промишленост е различно в различните сегменти на промишлеността (4). През 2009 г. спадът в строителната промишленост засегна основно новото строителство и частното нежилищно строителство. За разлика от тях строителното инженерство е било засегнато в по-малка степен, а секторът на публичното нежилищно строителство дори е отбелязал ръст от 1,1 % през 2009 г. Според Европейската федерация на строителната промишленост тези тенденции отразяват мерките, предприети от правителствата за поддържане, та дори и увеличаване на разходите за публично строителство и инфраструктура като част от националните пакети от мерки за стимулиране. По подобен начин фискалните мерки за стимулиране на енергийноефективни решения са смекчили въздействието на икономическия спад върху дейностите по обновяване и поддръжка.
(122)
Посочените по-горе развития са имали положително отражение върху секторите на обновяване и поддръжка (положително въздействие върху производството, продажбите и рентабилността надолу по веригата, тъй като маржовете на печалба са по-високи в сектора на дребно). Във всеки случай тези сектори са били засегнати в по-малка степен от икономическия спад.
(123)
Представеният по-долу анализ сочи, че независимо от това, че икономическият спад може да се е отразил върху състоянието на промишлеността на Съюза, съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, всъщност е била причинена от дъмпинговия внос от Китай.
(124)
На първо място разследването показа, че строителната промишленост е започнала да се възстановява от последиците от икономическия спад по време на ПР, докато показателите на промишлеността на Съюза са продължили да бележат низходяща тенденция.
(125)
Второ - важен аспект е развитието на складовите наличности, което в този случай е красноречив показател за вреда (вж. съображение 93 по-горе). Наблюдавано е било по-скоро постоянно годишно увеличение на складовите наличности. Това постоянно и устойчиво повишение навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза всъщност е била подложена на постоянен натиск от страна на китайските производители износители. Ако увеличаването на складовите наличности е трябвало да бъде отдадено на икономическия спад, по време на годините на криза вероятно е щяло да се наблюдава съществено повишение, а не устойчива тенденция по време на целия разглеждан период.
(126)
И на последно място - анализът на данните за рентабилността, по-специално на малките дружества, които са съставлявали почти 50 % от производството на Съюза по време на ПР, показва, че тези дружества са достигнали много скромно ниво на печалба в размер на 0,3 % през 2007 г., след което са започнали да бележат загуби. Това означава, че тяхното състояние е започнало да се влошава още преди началото на кризата.
(127)
В светлината на изложеното по-горе се счита, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е дължало основно на дъмпинговия внос от Китай. Макар икономическата криза и произтичащото от нея свиване на търсенето да са могли да допринесат за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тяхното въздействие не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4.2. Твърдения за самопричинена вреда
(128)
Един вносител заяви, че основната причина за вредата са продажбите на ниски цени, реализирани от полски производители на плочки. В тази връзка трябва да се отбележи, че анализът на вредата следва да се извършва на равнището на промишлеността на Съюза като цяло, а не само на част от нея. Комисията все пак анализира състоянието на полския пазар на базата на наличната информация (припомня се, че включеното в представителната извадка полско дружество реши да преустанови съдействието си и нито едно друго полско дружество не се съгласи да съдейства).
(129)
На първо място бе установено, от гледна точка на обема, че полските продажби на останалата част от пазара на Съюза са представлявали по-малко от 3 % пазарен дял по време на ПР.
(130)
Второ - ако полските дружества бяха оказали съдействие при разследването и техните цени бяха взети предвид при анализа на подбиването на цените, това би имало много ограничено отражение върху изчислението на цялостното подбиване на цените. Поради липсата на съдействие от страна на полското дружество не бе получена подробна информация за цените по контролен номер на продукта. Дори обаче да се използва подход за „максимално въздействие“, ако се приеме, че всички полски продажби са били включени в изчислението, въздействието би било ограничено и не би променило цялостната картина предвид относително ниския обем на продажбите (5).
(131)
Въз основа на това става ясно, че дори и полските продажби да са се отразили на понесената от промишлеността на Съюза вреда, то тяхното отражение е било ограничено.
(132)
Съгласно друго твърдение за самопричинена вреда някои производители от Съюза са попълвали своите каталози с плочки, внесени от Китай, и са ги продавали под своята собствена търговска марка. Това твърдение обаче не бе подкрепено с факти, а доказателствата, събрани по време на разследването, показаха, че този внос е бил незначителен. Поради това не може да се заключи, че този внос на производители от ЕС е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(133)
Разгледано бе и равнището на износа като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Анализът на данни от Евростат показа, че в действителност износът от Съюза е намалял с 44 %. Цените на този износ обаче са се увеличили с 32 %. За оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, спадът е бил по-слабо изразен (- 24 %). Разследването също така показа, че делът на износа, изразен като процент от общите продажби на Съюза, се е увеличил от 17 % през 2007 г. на 19 % през 2009 г. Освен това, дори и обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза да е намалял, това намаление е било по-слабо изразено, отколкото спадът на продажбите на пазара на Съюза (- 24 % за износа в сравнение с - 30 % за продажбите на Съюза). Следователно се счита, че намаляването на обема на износа не може да послужи като обяснение за нивото на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(134)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за значителната вреда, понесена от нея.
6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Поради това се прави заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Китай. Икономическата криза и вносът от трети държави, различни от Китай, са имали отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза, се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда по време на ПР съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(137)
Нивото на съдействие и подкрепа от страна на европейската асоциация (Cerame-Unie) и основните национални асоциации на производителите бе високо. Освен това нито един производител от Съюза не се противопостави на започването на разследване или на налагането на мерки. Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от Съюза.
(138)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както подробно е изложено в съображение 76 и следващите.
(139)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза би извлякла ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличаване на дъмпинговия внос на ниски цени.
(140)
Ако мерките не бъдат наложени, може да се очаква, че увеличаването на вноса на керамични плочки на ниски дъмпингови цени ще продължи, а може и да се засили. Ефектът на понижаване на продажните цени, причинен от дъмпинговия внос от Китай, би продължил да подбива продажните цени и печалбата на производителите от Съюза.
(141)
Тъй като финансовото положение и рентабилността на промишлеността на Съюза не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза.
2. Интерес на вносителите
(142)
Съдействието на несвързаните вносители и ползватели съответства на около 6 % от общия обем на вноса от Китай. В процеса на изготвяне на извадката (вж. съображение 15) бяха подбрани седем несвързани вносители (един от тях е бил и ползвател). Те са съставлявали около 5 % от общия обем на вноса от Китай. Оказалите съдействие вносители са се занимавали основно с търговия на плочки, с изключение на един вносител, за когото търговията с плочки е представлявала малък дял от цялостната му дейност. За тези оказали съдействие вносители делът на вноса от Китай от общото количество закупени продукти е бил значителен (около 3/4). Въпреки че изглежда, че е налице марж, който да компенсира увеличението на цените на китайския внос, тъй като добавката към цената на този внос от страна на вносителите е около 50 %, те обикновено декларират печалба в размер на 5 %.
(143)
Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителите.
(144)
Разследването обаче разкри, че вносителите и ползвателите имат възможност да преминат към продукти с произход от трети държави или от Съюза. Това може да става твърде лесно, тъй като продуктът, предмет на разследването, е произвеждан в редица държави както в Съюза, така и извън него (Турция, Обединените арабски емирства, Египет, Югоизточна Азия, Бразилия и други).
(145)
Един вносител заяви, че се е опитал да смени своите доставчици вследствие на започването на разследването, но усилията му не се увенчали с успех. От друга страна, друг вносител заяви, че този процес вече е бил започнал по време на разследването и е бил успешен. Трети вносител заяви, че той би разширил своето портфолио от доставчици и към некитайски производители и че това би станало безпроблемно.
(146)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки не би попречило на вносителите от Съюза да закупуват сходни продукти от други източници. Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да изолира специфични търговски канали, а да възстанови равнопоставеността и да се противопостави на нечестни търговски практики.
(147)
И на последно място - по-скоро ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им.
3. Интерес на ползвателите
(148)
Комисията се свърза с две големи асоциации на ползвателите в Съюза.
(149)
Промишленият сектор (представен от Европейската федерация на строителната промишленост) реши да не оказва активно съдействие на разследването. Федерацията отговори на първоначалното запитване от страна на Комисията, след което престана да оказва съдействие поради липса на интерес от страна на нейните членове.
(150)
Ниското ниво на съдействие от страна на ползвателите навежда на мисълта, че секторът не разчита основно на китайския внос или, в случай че бъдат въведени мерки, той няма да бъде значително засегнат. Това изглежда е особено вярно за строителния сектор, в който съгласно информация, предоставена от производителите по време на посещенията на място, керамичните плочки имат незначителен дял от крайните разходи. Това твърдение изглежда основателно предвид цените на другите материали, използвани в строителството на нови сгради и обновяването на стари. Освен това, както бе посочено по-горе, източниците на доставки са можели относително лесно да бъдат променяни.
(151)
Европейската асоциация „Направи си сам“ (European Do-It-Yourself Association, EDRA) се свърза с Комисията от името на своите членове. Тя изпрати своите коментари в началото на разследването, в които заяви, че митата биха довели до повишаване на потребителските цени и че преминаването към други източници на доставка би довело до повишаване на разходите както за разпространителите, така и за клиентите. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства.
4. Интерес на крайните потребители
(152)
Комисията се свърза с една асоциация на потребителите, която отговори, че не е заинтересована от това да окаже съдействие на разследването. Нито една друга асоциация на потребителите не се представи.
(153)
Вероятно е въздействието на антидъмпинговите мита за потребителите да бъде ограничено, тъй като добавката в цената, прилагана от прекупвачите, обикновено е много висока. Дори в случай на повишаване на цените те биха имали по-скоро ограничено въздействие върху потребителите, предвид това, че повишението на разходите би било от порядъка на 1,5 и 3 евро за m2 (на базата на средна цена на китайския внос в размер на 4,5 евро през ПР). Индивидуалните потребители купуват ограничени количества плочки и при това не твърде често. Освен това краткосрочното повишение на цените би могло да има благотворно дългосрочно отражение върху потребителите, като гарантира конкурентни условия на пазара. Липсата на конкуренция в дългосрочен план би могла да доведе до още по-голямо повишаване на цените и до изчезване на вноса на ниски цени.
5. Интерес на доставчиците
(154)
Нито един доставчик или сдружение от доставчици не се представи по време на разследването.
(155)
Разследването разкри, че доставчиците, които биха били най-заинтересовани от текущата процедура, са производителите на оборудване за производство на плочки. Разследването показа, че някои китайски производители за закупували такова оборудване от доставчици, установени в Съюза. Независимо от това, от официалните данни стана ясно, че продажбите от Съюза за Китай са следвали стабилна, леко низходяща тенденция по време на последното десетилетие и че Китай е представлявал значителен, макар и не прекалено голям дял от неговите продажби (около 10 %). Основните клиенти на доставчиците са били действително производителите от Съюза, тъй като доставчиците зависят от резултатите на промишлеността на Съюза и проявяват към тях особено голям интерес.
(156)
Освен това липсата на съдействие от страна на този сектор наведе на мисълта, че доставчиците не смятат, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт биха влошили значително тяхното състояние.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(157)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло не съществуват основателни аргументи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични плочки с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(158)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да се въведат временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт от Китай, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от Китай следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването за тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, произтичаща от тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските единици. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(162)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за производителите, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
(163)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(164)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки [в зависимост от случая може да бъде въведен процент], такова увеличение на обема може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на единна ставка за цялата държава.
(165)
Следните предложени митнически ставки се основават на дъмпинговите маржове, установени по време на разследването, тъй като те са били по-ниски от маржовете на вредата. Временните антидъмпингови мита са установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Временно мито
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Всички други оказали съдействие производители
32,3 %
32,3 %
Всички други
73,0 %
73,0 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(166)
Направените по-горе временни констатации се съобщават на всички заинтересовани страни, които са приканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Дружества, изброени в приложение I
32,3 %
B012
Всички други дружества
73,0 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 март 2011 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 258/2011
(2011. gada 16. marts),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 19. jūnijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas flīžu importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūra tika sākta pēc sūdzības, ko 69 ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 30 % no kopējās keramikas flīžu produkcijas Savienībā, iesniedza Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, ĶTR pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Nigērijā, Brazīlijā, Turcijā, Indonēzijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
(4)
Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīm redzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 1. martam. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.
2.1. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase
(5)
Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas 105 derīgas atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 47 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts 24. apsvērumā turpmāk. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir zems.
(6)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs grupas ar 10 atsevišķiem ražotājiem, kuri aptvēra 14,4 % no kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību un 31,3 % no visu eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoma izmeklēšanas periodā (“IP”). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm par izlases veidošanu. Par ierosināto izlasi tika saņemta virkne piezīmju. Par atbilstošām uzskatītās piezīmes tika ņemtas vērā galīgās izlases izveidē.
2.2. Savienības ražotāju atlase
(7)
Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) Komisijai nosūtītā vēstulē apstiprināja, ka visi sūdzību iesniegušie uzņēmumi ir piekrituši tam, ka to kandidatūras izskata iekļaušanai izlasē. Ieskaitot citus uzņēmumus, kas pieteicās, Komisijai tādējādi bija informācija no 73 Savienības ražotājiem.
(8)
Atlasē tika ņemta vērā keramikas flīžu nozares lielā sadrumstalotība. Lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav noteicošie kaitējuma analīzē un ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā pārstāv lielāko Savienības produkcijas daļu, tika nolemts, ka izlasē jābūt pārstāvētiem visiem nozares segmentiem, t. i., mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem.
(9)
Pamatojoties uz gada produkcijas apjomu, tika nodalīti trīs šādi segmenti:
- 1. segments: lielie uzņēmumi - produkcija pārsniedz 10 miljonus m2,
- 2. segments: vidējie uzņēmumi - produkcija no 5 līdz 10 miljoniem m2,
- 3. segments: mazie uzņēmumi - produkcija nepārsniedz 5 miljonus m2.
(10)
Analizējot mikroekonomiskos rādītājus, konkrētajā segmentā atlasīto uzņēmumu rezultāti tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē). Saskaņā ar izmeklēšanā savākto informāciju 1. un 2. segmentā iekļautie ražotāji katrs aptver apmēram ceturto daļu no kopējās Savienības produkcijas, bet 3. segmentā iekļautie ražotāji - apmēram pusi no kopējās Savienības produkcijas. Mazo uzņēmumu segmentā ietilpst vairāk nekā 350 uzņēmumu. Vairāk nekā 40 uzņēmumi ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet vairāk nekā 20 - lielo uzņēmumu segmentā.
(11)
Tika atlasīti desmit uzņēmumi. Tie ir lielākie uzņēmumi katrā no trim segmentiem, ņemot vērā pārdošanas apjomu, produkcijas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Viens atlasītais uzņēmums ietilpst lielo uzņēmumu segmentā, četri ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet pieci - mazo uzņēmumu segmentā. Atlasītie uzņēmumi atrodas sešās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā, Polijā, Portugālē, Vācijā un Francijā), kuras kopā aptver vairāk nekā 90 % no Savienības kopējās produkcijas. Šī izlase aptver 24 % no ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas un 7 % no Savienības kopējās produkcijas.
(12)
Izmeklēšanas laikā viens atlasītais uzņēmums no Polijas nolēma neturpināt sadarbību ar izmeklēšanu. Komisija nespēja panākt sadarbošanos no citiem Polijā esošiem ražotājiem.
(13)
Neraugoties uz minētā Polijas ražotāja rīcību, izlase joprojām bija ļoti reprezentatīva saskaņā ar visiem 8. un 10. apsvērumā minētajiem kritērijiem. Tādējādi tika nolemts, ka procedūru var turpināt ar izlasē esošiem deviņiem ražotājiem no piecām dalībvalstīm.
(14)
Sūdzības iesniedzēji lūdza, lai viņu nosaukumi paliktu konfidenciāli. Komisija piekrita izpildīt šo lūgumu.
2.3. Importētāju atlase
(15)
Komisija saņēma 24 atbildes no importētājiem. No atlases veidošanas procesa tika izslēgti trīs lieli importētāji: divi importētāji, kas saistīti ar ĶTR eksportētājiem, un viens, kas saistīts ar Savienības ražotāju (importa apjoms ir neliels salīdzinājumā ar šā ražotāja kopējo pārdošanas apjomu).
(16)
Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, aptver apmēram 6 % no kopējā importa no ĶTR.
(17)
Tika atlasīti septiņi uzņēmumi, kas pārstāv 95 % no nesaistīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, veiktā importa. Viens no šiem uzņēmumiem bija arī attiecīgā ražojuma lietotājs. Izlase bija reprezentatīva arī ģeogrāfiski. Tādējādi izlase aptver dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 49 % no importa Savienībā, un tas apstiprina, ka šī izlase ir reprezentatīva.
2.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(18)
Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viena ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Citas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja tikai AR.
(19)
Prasības veikt atsevišķu pārbaudi tika saņemtas no astoņiem izlasē neiekļautiem uzņēmumiem vai saistītu uzņēmumu grupām. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmums par to, vai kādam no šiem uzņēmumiem veikt atsevišķu pārbaudi, tiks pieņemts galīgajā posmā.
(20)
Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem, kuri nebija iekļauti izlasē un kuri bija paziņojuši par nodomu pieprasīt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā.
(21)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām, no astoņiem izlasē neiekļautiem ražotājiem eksportētājiem vai to grupām, no deviņiem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un no pieciem importētājiem, kuri nebija saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju. Informācija tika saņemta arī no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie), valstu ražotāju asociācijām, no importētājiem, importētāju asociācijām un lietotājiem.
(22)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes deviņu izlasē iekļautu Savienības ražotāju un šādu uzņēmumu telpās:
a)
ĶTR ražotāji eksportētāji:
-
Becarry Group, kurā ietilpst:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group, kurā ietilpst:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Wonderful Group, kurā ietilpst:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., saistīts Itālijas importētājs;
b)
ĶTR tirgotāji:
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.;
c)
tirgotāji Honkongā:
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.;
d)
nesaistīti importētāji:
-
Enmon GmbH, Vācija;
e)
valstu ražotāju asociācijas:
-
Confindustria Ceramica (Itālija),
-
Spānijas Keramikas flīžu ražotāju asociācija (ASCER),
-
APICER (Portugāle).
(23)
Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, divu ražotāju uzņēmumu telpās tika veikta pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz ASV kā analogās valsts datiem. Šie ražotāji lūdza saglabāt to identitāti konfidenciālu.
3. Izmeklēšanas periods
(24)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(25)
Attiecīgais ražojums ir glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās (“keramikas flīzes” vai “attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99.
(26)
Keramikas flīzes galvenokārt izmanto būvniecības nozarē, lai nosegtu sienas un grīdas.
2. Līdzīgais ražojums
(27)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka no ĶTR importētais ražojums un Savienības ražošanas nozares ražojums nav salīdzināmi.
(28)
Jāatgādina, ka Komisija veica cenu salīdzinājumus ražojuma veidiem, kas atšķiras pēc ražojuma kontroles numuriem (RKN), ievērojot astoņas pazīmes.
(29)
Konkrētā persona izklāstīja savus apsvērumus uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Saskaņā ar šiem apsvērumiem ražojumi nav salīdzināmi tādēļ, ka Savienības un ĶTR flīžu ražošanā izmantotas dažādas tehnoloģijas, materiāli, pulējums un dizains. Tehnoloģiski attīstītas ražošanas līnijas ļauj saražot augstas kvalitātes flīzes, izmantojot sietspiedes tehnoloģiju un vairākas krāsas. Uzņēmums paskaidroja, ka ir dažādas apdrukas tehnoloģijas apdrukai ar sietspiedi, rotācijas dobspiedes tehnikai un apdrukai ar tinti.
(30)
Neraugoties uz lūgumiem iesniegt detalizētāku informāciju par visiem šiem ražojumu salīdzināmības aspektiem, minētā persona savus apgalvojumus nepamatoja. Arī apsvērums par salīdzināmības uzlabošanu netika pamatots ne ar kādiem pierādījumiem. Turklāt pati šī persona atzina, ka ražojumu veidi, kuri tiktu ietverti, ja pievienotu četrus ierosinātos kritērijus, aptvertu tikai 0,5 % no flīžu tirgus. Kā norādīts uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā, kurā veikts kopsavilkums par attiecīgā uzņēmuma nostāju, pārējie 99,5 % ražojumu ar tādiem pašiem RKN ir līdzīgi.
(31)
Kā minēts iepriekš, attiecīgā persona nepamatoja ne vajadzību ieviest papildu kritērijus, ne arī to iespējamo ietekmi uz cenām. Tādēļ, ievērojot attiecīgo ražojumu veidu niecīgo tirgus daļu un attiecīgās personas nepārprotamo apgalvojumu, ka 99,5 % flīžu ir salīdzināmas pēc konkrētajiem RKN, prasība RKN struktūrai pievienot papildu kritērijus bija provizoriski jānoraida.
(32)
Jāsecina, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un ASV iekšzemes tirgū, ko provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
2)
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;
3)
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;
4)
likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un
5)
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.
(34)
Divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(35)
Tika atklāts, ka personas (divi ražotāji, viens ĶTR tirgotājs un viens Honkongas tirgotājs), kas it kā veidoja vienu no šīm grupām, patiesībā nav saistītas. Tādēļ divu ĶTR ražotāju (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) TER piešķiršanas prasības izskatīja atsevišķi.
(36)
Otra uzņēmumu grupa, t. i., Wonderful Group, sastāvēja no divām ražotāju grupām, kas bija savstarpēji saistītas, jo piederēja vienai holdinga kompānijai, un tikai viena no saistītajām grupām pieprasīja TER, bet otra pieprasīja tikai AR. Tā kā TER piešķiršana tomēr ir jāpieprasa un kritērijiem ir jāatbilst visiem uzņēmumiem konkrētajā grupā, šī TER prasība bija nepilnīga un tādēļ netika izskatīta. Tādēļ grupai TER nepiešķīra.
(37)
Attiecībā uz Becarry Group situācija bija šāda - saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja uzņēmējdarbības atļaujā ir eksporta pārdošanas ierobežojums, kas arī tika piemērots praksē. Tādēļ tika uzskatīts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi, bet gan valstij ievērojami iejaucoties. Turklāt attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem šajā grupā nebija nosakāms, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti vairāki ievērojami trūkumi, kuri nebija minēti revīzijas ziņojumā. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo grāmatvedībā nebija pareizi iereģistrēti vai amortizēti ievērojami aktīvi un netika uzrādīti pierādījumi, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām.
(38)
Attiecībā uz Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd situācija bija šāda - saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums nevar pierādīt, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā, kad tas tika izveidots. Tādēļ nebija iespējams izslēgt iespēju, ka daļu līdzekļu nodrošināja valsts. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti ievērojami trūkumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumā, un tādēļ nevarēja uzskatīt, ka revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo nebija iespējams uzrādīt pierādījumus, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām vai konkrētiem aktīviem.
(39)
Konstatējumus saistībā ar TER Komisija nosūtīja attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem un aicināja tos iesniegt piezīmes.
(40)
Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija tādas, lai šajā ziņā mainītu attiecīgos konstatējumus, jo tajos bija tikai centieni atspēkot daļu konstatējumu, piezīmju pamatošanai neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus.
2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un
-
iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(42)
Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd), pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Wonderful Group un Xinruncheng Group arī pieprasīja AR.
(43)
Attiecībā uz Becarry Group tika atklāts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi sakarā ar iepriekš 37. apsvērumā minētajiem eksporta pārdošanas ierobežojumiem, tādēļ tā AR prasību noraidīja.
(44)
Tika konstatēts, ka pārējie ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tiem varēja piešķirt AR. Tādējādi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normālā vērtība
a) Analogās valsts izvēle
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(46)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes.
(47)
Tika saņemta virkne piezīmju un alternatīvai ierosinātas vairākas citas valstis - Brazīlija, Turcija, Nigērija, Taizeme un Indonēzija.
(48)
Tādēļ Komisija nolēma aicināt uz sadarbību zināmos ražotājus šajās valstīs, arī ASV. Tomēr uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji ASV. Nepilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza arī kāds Taizemes ražotājs, bet tā ražojumu klāsts jebkurā gadījumā nebija pilnīgi salīdzināms ar ĶTR ražotāju, kuri sadarbojās, ražojumu klāstu.
(49)
Izmeklēšanā atklājās, ka ASV ir attiecīgā ražojuma konkurences tirgus. ASV iekšzemes tirgū aktīvi darbojas vairāki ražotāji un importa apjomi ir lieli. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR un ASV izcelsmes keramikas flīzēm principā ir vienas un tās pašas fiziskās īpašības un izmantojums un ka to ražošanas procesi ir līdzīgi.
(50)
Tika apgalvots - tā kā ASV tirgū noteicošais ir imports, ASV ražotās keramikas flīzes un ĶTR ražotās keramikas flīzes aptver dažādus tirgus segmentus. Tāpēc iekšzemē ražotie ražojuma veidi, kas tiktu izmantoti normālās vērtības noteikšanai, nav salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus ĶTR eksportē uz Savienību. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ASV ražo visdažādākos ražojuma veidus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus ražo un eksportē no ĶTR, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā.
(51)
Tāpat tika apgalvots, ka ASV ir salīdzinoši mazs spēlētājs keramikas flīžu pasaules tirgū. Tomēr šajā valstī 2009. gadā tika saražoti 600 miljoni m2, kas uzskatāms par ievērojamu daudzumu. Salīdzinājumam - ĶTR, kas ir liela flīžu ražotāja pasaules mērogā, tajā pašā laika posmā tika saražoti 2 miljardi m2.
(52)
Kāda ieinteresēta persona apgalvoja, ka ASV ir stingri kvalitātes standarti un ka tā faktiski rada ar tarifiem nesaistītus šķēršļus ĶTR importam. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa apjoms uz ASV ir liels, kā jau minēts iepriekš, un tas veido lielāko daļu ASV iekšzemes patēriņa. Tādēļ apsvērums par to, ka ar tarifiem nesaistīti šķēršļi ASV ietekmē importu un tādējādi arī konkurenci, tika noraidīts.
(53)
Abu ASV ražotāju, kuri sadarbojās, atbildēs iesniegtā informācija tika pārbaudīta uz vietas. Galu galā tika ņemta vērā tikai informācija no viena apmeklētā ražotāja, jo tika konstatēts, ka tā ir ticama informācija, uz kuras var pamatot normālo vērtību. Informācija no otra apmeklētā ražotāja tika uzskatīta par neuzticamu un netika ņemta vērā, jo šis ražotājs ziņoja tikai par daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem un tādēļ izmaksas nebija pilnīgi savietojamas ar grāmatvedības datiem.
(54)
Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
b) Normālās vērtības noteikšana
(55)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.
(56)
Tika konstatēts, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(57)
Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka visu līdzīgā ražojuma veidu, ko ražoja ASV ražotājs, pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp līdzīgo ražojumu, kas ražots un pārdots ASV, un attiecīgo ražojumu, kas no ĶTR eksportēts uz Savienību, dažiem ražojuma veidiem tika uzskatīts par piemērotāku aprēķināt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 61. apsvērumā.
(58)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ASV ražotāja ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam SG&A un peļņas summas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ASV ražotāja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.
c) Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem
(59)
Izlasē iekļauto ĶTR eksportētāju eksporta cenas tika balstītas uz faktiski maksātajām vai maksājamajām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam. Ja pārdošana notika ar Savienībā esoša saistīta importētāja starpniecību, cenas tika aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvas izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota attiecīgā ražojuma nesaistītā importētāja saņemtā peļņa, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu sakarā ar saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.
d) Salīdzinājums
(60)
Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto eksportētāju ražotāja eksporta cenas (EXW) ar iekšzemes pārdošanas cenām vai, attiecīgā gadījumā, ar aprēķināto normālo vērtību.
(61)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, ņemot vērā īpašību atšķirības (galvenokārt sakarā ar oriģinālā aprīkojuma ražotāju zīmoliem) un ņemot vērā dažu ražojuma veidu, kurus neražoja analogās valsts ražotājs, kvalitātes atšķirības (neporcelāna flīzēm ir zemākas cenas). Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad šīs izmaksas bija pieņemamas, precīzas un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4. Dempinga starpības
a) Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR
(62)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij noteiktās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.
(63)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Pagaidu dempinga starpība
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās
(64)
Dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējā svērtā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.
(65)
Dempinga starpība ĶTR ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un tika iekļauts izlasē, bet kam netika piešķirts AR (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), arī tika noteikta saskaņā ar iepriekš 64. apsvērumā minēto.
c) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
(66)
Valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tika noteikta, izmantojot augstāko no kādam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, konstatētajām dempinga starpībām reprezentatīvam ražojuma veidam.
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāds:
Izlases vidējā svērtā dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē vai kuriem netika piešķirts AR (skatīt I pielikumu)
32,3 %
Atlikusī dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
73,0 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(68)
Kā minēts 8. apsvērumā, Savienības keramikas flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Keramikas flīzes ražo vairāk nekā 500 ražotāju.
(69)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare tika sadalīta trīs segmentos - mazie, vidējie un lielie uzņēmumi. Mazie uzņēmumi saražo pusi no Savienības kopējās produkcijas.
(70)
Tiek pieņemts, ka dati, ko sniedza valstu un Eiropas asociācijas, aptver apmēram 75 % no Savienības produkcijas. Šie dati tika salīdzināti ar atsevišķo ražotāju un valstu asociāciju sniegtajiem datiem, kā arī ar statistikas avotiem, piemēram, Prodcom. Atlikušās produkcijas apjoms un vērtība tika ekstrapolēta, pamatojoties uz šiem pašiem informācijas avotiem. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Savienības kopējā produkcija ir 895 miljoni m2. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji (kas kopā aptver visu Savienības produkciju), un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Patēriņš Savienībā
(71)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, Savienības ražotāju pārdevumiem Savienības tirgū pievienojot importu saskaņā ar Eurostat datiem. Dati par attiecīgā ražojuma kopējo pārdevumu apjomu Savienībā pamatojas uz pārbaudītu informāciju, ko sniedza gan valstu, gan Eiropas ražotāju asociācijas. Lai iegūtu kopējo pārdevumu apjomu Savienībā, skaitļi tika ekstrapolēti, pamatojoties uz asociāciju un Prodcom datiem.
(72)
Attiecīgajā periodā, t. i., no 2007. gada līdz IP, patēriņš Savienībā samazinājās par 29 %, un galvenais samazinājums par 13 % bija 2007.-2008. gadā. IP patēriņš samazinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.
1. tabula
Patēriņš
Apjoms (tūkst.m2)
2007
2008
2009
IP
+ kopējais imports
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Savienības produkcija, kas pārdota Savienības tirgū
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indekss (2007 = 100)
100
86
78
70
= patēriņš
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indekss (2007 = 100)
100
87
77
71
Samazinājums sal. ar iepriekšējo gadu
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Imports no ĶTR
3.1. Attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(73)
ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas ir attīstījušās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
2. tabula
Imports no ĶTR
Apjoms (tūkst. m2)
2007
2008
2009
IP
Importa apjoms no attiecīgās valsts
68 081
65 122
62 120
66 023
Indekss (2007 = 100)
100
96
91
97
Sal. ar iepriekšējo gadu
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Attiecīgās valsts importa cena (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indekss (2007 = 100)
100
105
95
97
Sal. ar iepriekšējo gadu
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, un IP tas bija 66 miljoni m2. Samazinājuma tendence pati par sevi atbilst patēriņa samazinājumam, bet tā ir daudz mazāk izteikta un vērojama no 2007. līdz 2009. gadam. No 2009. gada līdz IP importa apjoms no ĶTR palielinājās par 6 %. Tāpat, analizējot ĶTR tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, tā palielinājās par 35 % - no 4,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % IP.
(75)
ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4% - no 4,7 EUR/m2 līdz 4,5 EUR/m2.
3.2. Cenu samazinājums
(76)
Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāju svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām (EXW), pa ražojuma veidiem salīdzināja ar ĶTR importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un tirdzniecības līmeni.
(77)
Salīdzinājums liecina, ka IP laikā importēto attiecīgo ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Procentos šis samazinājuma līmenis bija no 44 % līdz 57 %. Aprēķini pamatojās uz datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji.
4. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(78)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir apkopots nākamajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
3. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2007
2008
2009
IP
Imports no citām valstīm (tūkst. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indekss (2007 = 100)
100
85
60
60
Importa no citām valstīm tirgus daļa
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Vidējā cena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indekss (2007 = 100)
100
113
122
122
Imports no Turcijas (tūkst. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turcijas tirgus daļa
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Vidējā cena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Imports no citām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju
38 941
31 002
22 627
22 322
Indekss (2007 = 100)
100
80
58
57
Vidējā cena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 40 %. Tādējādi šā importa tirgus daļa samazinājās par 14 % - no 6,2 % līdz 5,3 %.
(80)
Jāatzīmē, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 19 %).
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.1. Vispārēji apsvērumi
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(82)
Makroekonomiskos rādītājus (produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu asociācijas, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku.
(83)
Mikroekonomisko rādītāju (vidējās cenas par vienību, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegtu pienācīgi pārbaudītu informāciju.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(84)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās būtiski - par 32 %. Kopējais samazinājums (attiecīgajā periodā) atspoguļoja ievērojamo patēriņa samazinājumu (attiecīgajā periodā tas bija 29 %, sk. 72. apsvērumu iepriekš). Tomēr tam bija atšķirīga tendence. Tas par 32 % samazinājās laikā no 2007. līdz 2009. gadam, bet lielākais samazinājums (23 %) bija 2008.-2009. gadā. Pēc tam no 2009. gada līdz IP produkcijas apjoms stabilizējās.
4. tabula
Kopējā Savienības produkcija
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Produkcija
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indekss (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2007.-2008. gadā samazinājās par 5 % un no 2008. gada līdz IP par 2 %. Attiecīgi jaudas izmantojumam kopumā bija tendence samazināties - par 27 % laikā no 2007. gada līdz IP.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Ražošanas jauda
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indekss (2007 = 100)
100
95
93
93
Jaudas izmantojums
87 %
81 %
64 %
64 %
Indekss (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(86)
Atbilstīgi produkcijas apjoma attīstībai arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās tādā tempā, kas ir salīdzināms ar patēriņa samazinājuma tempu, t. i., par 30 % attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sekoja līdzīgai tendencei kā patēriņš, uzrādot ikgadēju samazinājumu.
6. tabula
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Pārdošanas apjoms Savienībā
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indekss (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 1%.
7. tabula
Savienības tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Savienības tirgus daļa
89 %
89 %
90 %
88 %
Indekss (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(88)
Laikā no 2007. līdz 2008. gadam nodarbinātība samazinājās par 11 %. Attiecīgajā periodā tā samazinājās par 16 %.
8. tabula
Nodarbinātība
2007
2008
2009
IP
Vidējais periods
Kopējā nodarbinātība
92 588
82 214
79 518
77 458
Indekss (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2007.-2008. gadā saglabājās stabils. Tomēr no 2008. gada līdz IP ražīgums samazinājās par 19 %, kas ir saistīts ar produkcijas apjoma samazināšanos.
9. tabula
Ražīgums
2007
2008
2009
IP
Ražīgums (m2 gadā vienam nodarbinātajam)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indekss (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dempinga starpības lielums
(90)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
(91)
Mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, pārdošanas cena, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas) novērtēja atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē.
5.3.1. Vispārīga piezīme
(92)
Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, t. i., rādītājiem, kas nav izteikti absolūtos skaitļos, proti, tikai procentos) izlasē konkrētajā segmentā iekļauto uzņēmumu rādītājus svēra saskaņā ar šā segmenta daļu Savienības kopējā produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē - 52 % mazajiem uzņēmumiem, 24 % vidējiem uzņēmumiem un 24 % lielajiem uzņēmumiem). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav dominējošie kaitējuma analīzē, bet ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā veido lielāko daļu Savienības produkcijas.
5.3.2. Krājumi
(93)
Lai gan Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā absolūtos skaitļos samazinājās par 14 %, procentos no produkcijas tas ievērojami palielinājās (par 37 %).
10. tabula
2007
2008
2009
IP
Krājumi (tūkst. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indekss (2007 = 100)
100
105
82
86
Krājumi procentos no produkcijas
43 %
49 %
55 %
59 %
Indekss (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Krājumu palielināšanās ir acīmredzams kaitējuma faktors. Nozares uzņēmumiem parasti ir krājumi trīs mēnešu produkcijas apjomā, taču ĶTR importa par dempinga cenām spiediens lika tiem palielināt krājumus līdz sešu mēnešu produkcijas apjomam. Katru gadu patiešām vērojams vienmērīgs krājumu palielinājums - no 43 % 2007. gadā līdz 59 % IP.
(95)
Šis krājumu palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Lai ļoti īsā laikā varētu reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja palielināt krājumus.
5.3.3. Pārdošanas cenas
(96)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.
11. tabula
Vienības cena Savienības tirgū
2007
2008
2009
IP
Vienības cenas Savienības pārdevumiem (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indekss (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Cenu pieaugums notika sakarā ar dažādiem faktoriem. Pirmkārt, vajadzēja atgūt ražošanas izmaksu pieaugumu, kas tajā pašā periodā palielinājās par 14 % (sk. 106. apsvērumu). Tāpat cenu pieaugums notika sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu. ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei tādējādi nācās koncentrēties uz mazām attiecīgā ražojuma partijām, kur pieprasījums bija sadrumstalotāks ar mazākiem daudzumiem un lielāku dažādību attiecībā uz veidiem, krāsām un izmēriem.
(98)
Neraugoties uz vienības cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozare tomēr nespēja sasniegt plānoto peļņas mērķi. Patiesībā uzņēmumi mazo uzņēmumu segmentā strādāja ar zaudējumiem.
(99)
ĶTR importa cenu attīstība tika izklāstīta 75. apsvērumā. Kā redzams, šīm cenām bija citāda tendence nekā Savienības ražošanas nozares cenām, un tās konsekventi bija zemākas. IP laikā ĶTR importa cenas bija uz pusi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, ieguldījumi un algas
(100)
Kā minēts iepriekš, ražošanas izmaksu palielinājums bija lielāks nekā pārdošanas cenu pieaugums. Izmaksām attiecīgajā periodā palielinoties par 14 %, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savas cenas tikai par 9 %. IP rentabilitāte samazinājās no 3,9 % 2007. gadā līdz 0,4 % IP. Ražošanas nozares zemākā peļņa bija 2009. gadā, kad tā nespēja segt izmaksas, piedzīvojot zaudējumus 1,2 % apjomā. No visiem trim segmentiem tas visvairāk skāra mazo uzņēmumu segmentu, kas strādāja ar zaudējumiem kopš 2008. gada. Lielie un vidējie uzņēmumi, neraugoties uz ievērojamo rentabilitātes samazinājumu, spēja pārdot savu produkciju ar nelielu, tomēr nenoturīgu peļņu.
(101)
Lielo un vidējo uzņēmumu peļņa nav atklājama konfidencialitātes iemeslu dēļ. Lielo uzņēmumu segmentā peļņa tika aprēķināta, pamatojoties uz viena uzņēmuma datiem, bet vidējo uzņēmumu rezultātu atklāšana ļautu citiem uzņēmumiem aprēķināt citu segmentu peļņu, jo ir zināma kopējā svērtā peļņa.
12. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, ieguldījumi un algas
2007
2008
2009
IP
Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indekss (2007 = 100)
100
64
48
46
Ienākums no ieguldījumiem (tīrā peļņa % no ieguldījumu tīrās uzskaites vērtības)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Tīrie ieguldījumi (tūkst. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indekss (2007 = 100)
100
100
70
72
Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
38 910
39 714
37 366
37 242
Indekss (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tomēr laikā no 2007. gada līdz IP tā samazinājās par apmēram 54 %.
(103)
Ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā lielā mērā sekoja ražīguma tendencei.
(104)
No 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ikgadējo ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā samazinājās par 28 %.
(105)
No 2007. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 4 %.
5.3.5. Ražošanas izmaksas
13. tabula
Ražošanas izmaksas
2007
2008
2009
IP
Ražošanas izmaksas (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Indekss
100
108
114
114
(106)
Kā norādīts iepriekš, ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Šis palielinājums bija sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu (lielāka ražojumu veidu, krāsu, izmēru dažādība), kamēr ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.
6. Secinājums par kaitējumu
(107)
Izmeklēšana liecināja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā produkcijas apjoms, jaudas izmantošana, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Lai gan nevar neņemt vērā, ka Savienības ražošanas nozari negatīvi ietekmēja lejupejošā patēriņa tendence, tomēr jāatzīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa cenu spiediena rezultātā spēja pieaugt.
(108)
Turklāt attiecīgajā periodā ļoti negatīvi tika ietekmēti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Acīmredzams kaitējuma faktors ir ievērojamais krājumu pieaugums (par 37 %) attiecīgajā periodā. Šis palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.
(109)
Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās, tas ir galvenokārt saistīts ar ražošanas izmaksu pieaugumu. Kopumā attiecīgajā periodā rentabilitāte samazinājās. Patiesībā mazo uzņēmumu segmentā, kas aptvēra pusi no Savienības ražošanas nozares, uzņēmumi strādāja ar zaudējumiem no 2008. gada. Tādējādi, pat neraugoties uz pārdošanas cenu palielinājumu, ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu. Ražošanas nozare nevarēja atļauties paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai rentabilitātes rādītāji uzrādītu ilgtermiņa dzīvotspēju.
(110)
Cenu tendenču analīze, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, liecināja, ka cenu starpība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares cenām pieauga no apmēram 40 % 2007. un 2008. gadā līdz apmēram 50 % 2009. gadā un IP.
(111)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(112)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Ietekme, ko izraisījis imports no ĶTR
(113)
ĶTR ražotāju eksportētāju pieaugošā tirgus daļa attiecīgajā periodā sakrita ar Savienības ražošanas nozares peļņas samazinājumu un tās krājumu ievērojamo palielinājumu.
(114)
Tā arī sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienībā. Tomēr, lai gan ĶTR importa apjoms 2007.-2009. gadā samazinājās par 9 % kopā ar patēriņa samazināšanos (lai gan tas nenotika vienādā tempā: patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 23 %), kopš 2007. gada ĶTR tirgus daļa pakāpeniski pieauga. Turklāt laikā no 2009. gada līdz IP ĶTR importa apjoms pieauga par 6 %, neraugoties uz patēriņa turpmāku samazināšanos par 6 %.
(115)
Cenu starpība (pamatojoties uz Eurostat vidējiem skaitļiem) starp ĶTR importu un Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā bija ļoti ievērojama. Tas, ka jau 2007. gadā tā sasniedza vairāk nekā 40 %, liecina, ka ĶTR ražotāju eksportētāju cenu stratēģija tika pielietota jau pirms ekonomiskās krīzes. Šī starpība pēc krīzes palielinājās vēl vairāk, IP sasniedzot 50 %.
(116)
ĶTR importa tirgus daļas palielinājums kopā ar cenu samazinājumu un pieaugošo cenu starpību starp Savienības un ĶTR cenām norisinājās vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Ietekme, ko izraisījis imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(117)
Importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 40 %. Tajā pašā periodā mazliet (par apmēram 1 %) samazinājās arī šā importa tirgus daļa. Šā importa cenas bija salīdzināmas ar ĶTR importa cenām 2007. gadā, tomēr 2009. gadā cenu atšķirība pieauga līdz 18 %, bet IP tā bija 16 %.
(118)
Turcija ir otrs lielākais eksportētājs uz Savienību, un IP tās tirgus daļa bija 3 %. Šī tirgus daļa attiecīgajā periodā ir saglabājusies stabila (mazliet samazinājusies par 0,4 %). Importa apjoms no Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies par 37 %. Lai gan Turcijas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (attiecīgajā periodā par apmēram 40 %), cenu atšķirība starp Turcijas un ĶTR importu palielinājās līdz 16 % 2009. gadā un IP pēc tam, kad Turcijas cenas pieauga par 22 %. Tādēļ nevar izslēgt, ka imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, varēja kaut kādā nelielā mērā veicināt būtisko kaitējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare. Tomēr tas nelikvidē cēloņsakarību, kas izveidota ar ĶTR importu par dempinga cenām.
4. Savienības ražošanas nozares lielās sadrumstalotības ietekme
(119)
Savienības flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Tomēr uzņēmumu kopskaits attiecīgajā periodā samazinājās; tas notika konsolidācijas procesa dēļ, kurš norisinās jau pēdējos divdesmit gadus. Svarīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā tika atklāts - dalībvalstīs ar vislielāko produkcijas apjoma daļu, kur vienlaikus vērojama arī izteiktāka sadrumstalotība, uzņēmumi darbojas grupās. Šī struktūra garantē efektīvu resursu sadali. Patiesībā sadrumstalotība ļauj lieliem uzņēmumiem ar apakšlīgumiem nodot maziem uzņēmumiem konkrētu ražojuma veidu ražošanu (attiecībā uz krāsām, izmēriem utt.). Ar mazo uzņēmumu palīdzību ražošanas nozare spēj īsā laikā piegādāt daudzus ražojuma veidus. Tas kļuva īpaši svarīgi, kad tirgū ienāca ĶTR konkurenti, kuri pārdeva lielas viendabīga ražojuma partijas, nebūdami elastīgi attiecībā uz dizainu, krāsām utt. Šādos apstākļos nav nosakāma cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares sadrumstalotību un tās stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā.
4.1. Ekonomiskās krīzes ietekme
(120)
Izmeklēšanā atklājās, ka ekonomiskā krīze neapšaubāmi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
(121)
Ietekme galvenokārt bija saistīta ar lejupslīdi būvniecības nozarē, kas atspoguļojās keramikas flīžu patēriņa samazinājumā. Kopumā 2009. gadā būvniecības aktivitāte ES samazinājās par 7,5 % (3). Vispārējās ekonomiskās situācijas precīzāka ietekme uz būvniecības nozari nosakāma, skatot atsevišķi konkrētus šīs nozares segmentus, kur situācija atšķiras (4). Būvniecības aktivitātes samazinājums 2009. gadā galvenokārt bija vērojams jaunu māju un privāto ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecībā. Turpretī publiskās inženiertehniskās būves tas skāra mazāk, un publisko ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecība 2009. gadā pat pieauga par 1,1 %. Eiropas Būvniecības nozares federācija uzskata, ka šīs tendences atspoguļoja valsts pārvaldes iestāžu centienus noturēt vai pat palielināt izdevumus publisko ēku un infrastruktūras jomā, kas bija daļa no valstu ekonomikas stimulēšanas paketēm. Tāpat arī fiskālie stimuli energoefektīvu risinājumu meklēšanai mīkstināja ekonomiskās lejupslīdes ietekmi uz atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari.
(122)
Minētie notikumi pozitīvi ietekmēja atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari (pozitīvi ietekmēja pakārtotās rūpniecības produkciju, pārdošanas apjomus un rentabilitāti, jo mazumtirdzniecībā peļņas normas ir augstākas). Jebkurā gadījumā ekonomiskā lejupslīde šīs nozares ietekmēja mazāk.
(123)
Šī analīze liecina - neraugoties uz to, ka ekonomiskajai lejupslīdei varēja būt zināma ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei patiešām izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR.
(124)
Pirmkārt, izmeklēšana apliecināja, ka būvniecības nozare IP sāka atgūties no ekonomiskās krīzes sekām, bet Savienības ražošanas nozares rādītāji turpināja lejupejošu tendenci.
(125)
Otrkārt, svarīgs elements ir krājumu veidošanās, kas šajā gadījumā ir nepārprotams kaitējuma rādītājs (sk. 93. apsvērumu iepriekš). Bija vērojams samērā nemainīgs ikgadējs krājumu palielinājums. Šāds vienmērīgs un pastāvīgs pieaugums liecina, ka Savienības ražošanas nozare atradās zem pastāvīga ĶTR ražotāju eksportētāju spiediena. Ja krājumu palielināšanos saistītu ar ekonomisko lejupslīdi, iespējams, būtu vērojams ievērojams krājumu pieaugums krīzes gados, nevis vienmērīga tendence visā attiecīgajā periodā.
(126)
Visbeidzot, rentabilitātes skaitļu analīze, īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, kuri IP ražoja gandrīz 50 % no produkcijas Savienībā, liecina, ka šie uzņēmumi jau 2007. gadā sasniedza tikai ļoti pieticīgu peļņu 0,3 % apmērā, bet kopš tā laika strādāja ar zaudējumiem. Tas liecina, ka šo uzņēmumu stāvoklis sāka pasliktināties jau pirms krīzes.
(127)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no ĶTR. Pat ja ekonomiskā krīze un attiecīgais pieprasījuma samazinājums varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
4.2. Apgalvojumi par pašizraisītu kaitējumu
(128)
Kāds importētājs apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir Polijas flīžu ražotāju zemās pārdošanas cenas. Te jāatzīmē, ka kaitējuma analīze jāveic visas Savienības ražošanas nozares līmenī, nevis attiecībā uz kādu tās daļu. Tomēr Komisija izanalizēja stāvokli Polijas tirgū, pamatojoties uz pieejamo informāciju (jāatgādina, ka atlasītais Polijas uzņēmums nolēma neturpināt sadarbību un neviens cits Polijas uzņēmums sadarboties nepiekrita).
(129)
Pirmkārt, tika secināts, ka apjoma ziņā tirgus daļa Polijas pārdevumiem uz pārējo Savienības tirgu IP laikā bija mazāka par 3 %.
(130)
Otrkārt, ja Polijas uzņēmumi būtu sadarbojušies izmeklēšanā un cenu samazinājuma analīzē būtu ņemtas vērā to cenas, tas būtu ļoti nedaudz ietekmējis cenu samazinājuma aprēķinu kopumā. Tā kā Polijas uzņēmums nesadarbojās, sīkāka cenu informācija atsevišķiem RKN nebija pieejama. Tomēr pat “vislielākās ietekmes” scenārija gadījumā - pieņemot, ka aprēķinā būtu iekļauti visi Polijas pārdevumi, - ietekme būtu neievērojama un nebūtu mainījusi kopainu, ņemot vērā salīdzinoši nelielos pārdevumu apjomus (5).
(131)
Tādējādi, ja Polijas pārdevumiem vispār bija kāda ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad tā bija neliela.
(132)
Vēl kāds apgalvojums par pašizraisītu kaitējumu bija tāds, ka daži Savienības ražotāji esot papildinājuši savus katalogus ar ĶTR importa flīzēm un pārdevuši tās tālāk ar saviem zīmoliem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots, turklāt izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi liecināja, ka šāds imports bija neievērojams. Tādēļ nevar secināt, ka šis ES ražotāju imports būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(133)
Kā vēl vienu zināmo faktoru, kas nav imports par dempinga cenām un kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja arī eksporta rezultātus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējami nodarītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. Eurostat datu analīze liecināja, ka eksports no Savienības samazinājās par 44 %. Tomēr šā eksporta cenas pieauga par 32 %. Izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, šis samazinājums bija mazāk izteikts (-24 %). Izmeklēšana arī liecināja, ka eksporta daļa procentos no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjoma pieauga no 17 % 2007. gadā līdz 19 % 2009. gadā. Turklāt, pat ja Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms samazinājās, šis samazinājums bija mazāk izteikts nekā pārdevumu apjoma samazinājums Savienības tirgū (-24 % eksportam salīdzinājumā ar -30 % pārdevumiem Savienībā). Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma apmēru nevar izskaidrot ar eksporta apjoma samazināšanos.
(134)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neveicināja tai nodarīto būtisko kaitējumu.
6. Secinājums par cēloņsakarību
(135)
Tādējādi tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Ekonomiskā krīze un imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tomēr šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(136)
Izanalizējot visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(137)
Bija augsts sadarbības un atbalsta līmenis no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie) un lielāko valstu ražotāju asociāciju puses. Turklāt neviens Savienības ražotājs neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu un pasākumu noteikšanu. Tas liecina, ka pasākumu noteikšana acīmredzami ir Savienības ražotāju interesēs.
(138)
Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare piedzīvo būtisku kaitējumu tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 76. un turpmākajos apsvērumos.
(139)
Sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kuri, iespējams, novērsīs turpmāka importa par zemām dempinga cenām ieplūšanu.
(140)
Ja pasākumi netiktu noteikti, sagaidāms, ka keramikas flīžu imports par zemām dempinga cenām turpinātos un varbūt pat palielinātos. Sakarā ar pārdošanas cenu samazināšanos, ko izraisa ĶTR imports par dempinga cenām, turpinātu samazināties Savienības ražotāju pārdošanas cenas un peļņa.
(141)
Tā kā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis un rentabilitāte nav pietiekami spēcīga, lai izturētu turpmāku importa par dempinga cenām spiedienu, kas ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas, ļoti iespējams, ka tas izraisītu pakāpenisku liela skaita Savienības ražotāju darbības pārtraukšanu.
2. Importētāju intereses
(142)
Nesaistīto importētāju un lietotāju sadarbības apjoms aptvēra apmēram 6 % no kopējā ĶTR importa. Atlasē (sk. 15. apsvērumu) izraudzījās septiņus nesaistītus importētājus (viens no tiem bija lietotājs). Tie aptvēra apmēram 5 % no kopējā ĶTR importa. Importētāji, kuri sadarbojās, pārdeva galvenokārt flīzes, izņemot vienu importētāju, kuram flīžu pārdošana bija tikai neliela uzņēmējdarbības daļa. Šiem importētājiem, kuri sadarbojās, ĶTR importa daļa to kopējā pirkumu apjomā bija ļoti liela (virs 3/4). Lai gan šķiet, ka ir rezerve, lai amortizētu ĶTR importa cenu pieaugumu, jo importētāju uzcenojums šim importam ir apmēram 50 %, to parastā paziņotā peļņa bija apmēram 5 %.
(143)
Tādējādi, raugoties no vienkārša izmaksu viedokļa, pasākumu noteikšanas gadījumā tie, ļoti iespējams, ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību.
(144)
Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importētāji un lietotāji var pārslēgties uz ražojumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs vai Savienībā. Šī pāreja var būt diezgan vienkārša, jo izmeklējamo ražojumu ražo vairākās valstīs - gan Savienībā, gan ārpus tās (Turcijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, Ēģiptē, Dienvidaustrumāzijā, Brazīlijā un citur).
(145)
Kāds importētājs paziņoja, ka tas izmeklēšanas sākšanas dēļ ir centies mainīt piegādātājus, taču neveiksmīgi. Savukārt cits importētājs paziņoja, ka šis process jau noticis izmeklēšanas laikā un ir bijis veiksmīgs. Vēl kāds importētājs apgalvoja, ka palielinās piegādātāju klāstu ar ražotājiem ārpus ĶTR un ka tas ir vienkārši.
(146)
Tādēļ provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nekavēs Savienības importētājus pirkt līdzīgus ražojumus citur. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav noslēgt konkrētus tirdzniecības kanālus, bet gan atjaunot vienlīdzīgus noteikumus un dot pretsparu negodīgai tirdzniecības praksei.
(147)
Visbeidzot, salīdzinoši zemais nesaistīto importētāju sadarbības līmenis varētu liecināt par to, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmētu to darbību.
3. Lietotāju intereses
(148)
Komisija sazinājās ar divām lielām lietotāju asociācijām Savienībā.
(149)
Būvniecības nozare (to pārstāvēja Eiropas Būvniecības nozares federācija) nolēma izmeklēšanā aktīvi nesadarboties. Tā atbildēja uz Komisijas sākotnējo anketu, taču pēc tam pārtrauca sadarboties, jo tās dalībnieki neizrādīja interesi.
(150)
Šis zemais lietotāju sadarbības līmenis varētu liecināt, ka nozare nav ļoti atkarīga no ĶTR importa un ka pasākumu noteikšanas gadījumā tai netiktu nodarīts ievērojams kaitējums. Tas, šķiet, īpaši attiecas uz būvniecības nozari, kur keramikas flīzēm ir ļoti neliela ietekme uz galīgajām izmaksām, kā ražotāji apgalvoja pārbaudes apmeklējumos. Tas šķiet ticami, ņemot vērā citu materiālu cenas jaunos būvobjektos vai objektu atjaunošanā. Tāpat, kā minēts iepriekš, piegādes avotus var salīdzinoši viegli mainīt.
(151)
Ar Komisiju savu locekļu vārdā sazinājās Eiropas Neprofesionāļu asociācija (EDRA). Šī asociācija iesniedza piezīmes izmeklēšanas sākumā, apgalvojot, ka maksājumi palielinātu patēriņa cenas un pāreja uz citiem piegādes avotiem radītu augstas izmaksas gan izplatītājiem, gan pircējiem. Taču šie apgalvojumi netika pamatoti.
4. Galapatērētāju intereses
(152)
Komisija sazinājās ar kādu patērētāju asociāciju, kura atbildēja, ka tā nav ieinteresēta sadarboties. Citas patērētāju asociācijas nav pieteikušās.
(153)
Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama, jo tālākpārdevēju uzcenojums parasti ir ļoti liels. Pat ja cenas pieaugs, tas patērētājus ietekmēs ļoti nedaudz, jo šis pieaugums varētu būt no 1,5 līdz 3 EUR/m2 (balstoties uz ĶTR importa vidējo cenu EUR 4,5 IP laikā). Atsevišķi patērētāji iegādājas nelielus flīžu daudzumus un nedara to pārāk bieži. Turklāt cenu pieaugumam īstermiņā varētu būt labvēlīga ilgtermiņa ietekme uz patērētājiem, nodrošinot tirgū konkurenci. Konkurences trūkums ilgtermiņā varētu radīt pat lielāku cenu pieaugumu un importa par zemām cenām izbeigšanos.
5. Piegādātāju intereses
(154)
Izmeklēšanas laikā nepieteicās ne piegādātāji, ne to asociācijas.
(155)
Izmeklēšanā atklājās, ka piegādātāji, kurus visvairāk varētu interesēt notiekošā procedūra, ir flīžu ražošanas aprīkojuma izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka daži ĶTR ražotāji pērk šo aprīkojumu no Savienības piegādātājiem. Tomēr no oficiāliem datiem izriet, ka Savienības pārdevumiem uz ĶTR pēdējā desmitgadē ir stabila mazliet lejupejoša tendence un ka ĶTR ir vērā ņemams, bet ne pārliecinoši lielākais to pārdevumu galamērķis (apmēram 10 %). Piegādātāju galvenie klienti ir Savienības ražotāji, jo piegādātāji ir būtiski ieinteresēti Savienības ražošanas nozares darbības rezultātos un ir no tiem atkarīgi.
(156)
Turklāt sadarbības trūkums no šīs nozares puses liecināja, ka piegādātāji neuzskata, ka antidempinga pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu nodarītu tiem ievērojamu kaitējumu.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka kopumā nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest pagaidu pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes keramikas flīžu importu.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(158)
Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
2. Pagaidu pasākumi
(159)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(160)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(161)
Prasības piemērot individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(162)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(163)
Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(164)
Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās (atkarībā no konkrētā gadījuma var norādīt daudzumu procentos), šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās maksājuma likmes (vai likmju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas.
(165)
Turpmākās ierosinātās maksājumu likmes ir balstītas uz izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības, jo tās ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis. Pagaidu antidempinga maksājumi tiek noteikti šādi:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Pagaidu maksājums
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās
32,3 %
32,3 %
Visi pārējie
73,0 %
73,0 %
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(166)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiek darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiek aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes, ja tās būs pamatotas, tiks analizētas un ņemtas vērā pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var būt jāpārskata, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99 un kā izcelsme ir ĶTR.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums
TARIC papildu kods
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
32,3 %
B012
Visi pārējie uzņēmumi
73,0 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. martā