РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 август 2011 година
относно помощ SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08), която Португалия планира да предостави на Petrogal
(нотифицирано под номер C(2011) 5546)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/466/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 19 ноември 2009 г. Комисията уведоми Португалия за своето решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на регионална ad hoc помощ в полза на инвестиционен проект на Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. („Petrogal“), свързан с нефтопреработвателните му дейности в Sines и Matosinhos („инвестиционният проект“). С писмо от 9 декември 2009 г. Португалия предостави за публикуване неповерителната версия на решението за откриване на процедурата.
(2)
С писмо от 17 декември 2009 г. Португалия поиска удължаване на срока за представяне на мнение с един месец. Комисията одобри това искане на 22 декември 2009 г. Португалия представи своето мнение с писмо от 21 януари 2010 г.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията получи мнения от Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), от Confederação da Indústria Portuguesa (4), от Associação para a eficiência energética (5), от конкурент № 2 (6) - предприятие, конкуриращо се с Petrogal (7), от конкурент № 1 (8) (9), от União Geral de trabalhadores (10), от община Sines (11), от Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) и от Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
С писма от 9 март, 10 март, 17 март и 19 март 2010 г. Комисията препрати тези мнения на Португалия, която получи възможност да изрази своята позиция; нейните забележки бяха получени с писмо от 8 април 2010 г.
(6)
С писма от 15 и 28 юли 2010 г. (14) Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от Португалия с писма съответно от 16 и 23 август 2010 г.
(7)
С писма от 4 и 5 август 2010 г. Комисията поиска разяснения от конкуренти № 1 и № 2, които бяха предоставени с писма от 10 и 15 септември 2010 г. С писмо от 20 септември 2010 г. тези разяснения бяха представени на Португалия за мнение.
(8)
Комисията поиска допълнителна информация от Португалия с писма от 17 септември и 1 октомври 2010 г. Португалия отговори на 18 и 29 октомври 2010 г.
(9)
С писма от 13 октомври 2010 г. от конкуренти № 1 и № 2 беше поискано да предоставят конкретни подробности във връзка с техните отговори съответно от 10 и 15 септември 2010 г.
(10)
С писма от 21 и 28 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия отговори с писмо от 12 ноември.
(11)
С писмо от 10 ноември 2010 г. конкурент № 1 представи разяснения към своето писмо от 15 септември 2010 г. Тези разяснения бяха предоставени на Португалия за мнение на 12 ноември 2010 г. и тя отговори на 19 ноември 2010 г.
(12)
С писмо от 30 ноември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия представи своя отговор с писмо от 20 декември 2010 г.
(13)
С писмо от 11 ноември 2010 г. Комисията поиска от Португалия да представи анализ на разходите и ползите от инвестиционния проект. Португалия представи поисканата информация на 1 декември 2010 г.
(14)
С писмо от 6 януари 2011 г. Португалия представи информация относно акционерите на Petrogal.
(15)
На 12 януари 2011 г. бе проведена среща между португалските органи, представители на Petrogal и Комисията. С писмо от 25 януари 2011 г. Португалия представи информация относно някои от въпросите, повдигнати по време на срещата (например пазарна оценка, стимулиращ ефект на помощта).
(16)
С писма от 24 януари, 16 март и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно потенциалния съпоставителен сценарий за инвестиционния проект, на които Португалия отговори с писма съответно от 7 февруари, 4 април и 29 април 2011 г. С електронно писмо от 7 юни 2011 г. Комисията поиска информация, която не бе представена от Португалия в предишни писма. Португалия предостави информация относно някои от тези въпроси с електронно писмо от 9 юни 2011 г. и писма от 11 и 17 юни 2011 г.
(17)
С писмо от 24 юни 2011 г. Комисията поиска от Португалия да представи разяснения за липсващата информация по отношение на пазара на дизелово гориво. Португалия представи тази информация с писма от 30 юни и 14 юли 2011 г. С писмо от 20 юли 2011 г. португалските органи представиха своето съгласие Комисията да приеме това решение на английски език.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ
2.1. Получател
(18)
Получателят на държавната помощ Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (наричан по-долу „Petrogal“) е дъщерно дружество, притежавано изцяло от Galp Energia, SGPS, S.A. („Galp Energia“). Главните акционери в Galp Energia са ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV („Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas („Parpública“) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA („CGD“) (18) (1 %) и други (23,31 %). Galp Energia е холдинговата компания на Galp Energia Group („Galp“). Galp Energia извършва дейност на пазара на петролни продукти (който включва дейности по рафиниране и маркетинг, например продажби на едро и дребно) и на пазара на газ.
(19)
Холдинговата компания първоначално беше учредена на 22 април 1999 г. под името GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., главно с цел търговия с нефт и природен газ, като обедини две съществуващи по онова време дружества, притежавани от португалското правителство, които бяха поставени под контрола на Galp Energia, а именно Petrogal, с дейност насочена към петролни продукти, и GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., с дейност насочена към природен газ (19).
(20)
Дейността на Galp Energia също така обхваща маркетинг на едро и дребно на рафинирани петролни продукти на Иберийския полуостров. Дружеството е лидер на пазара в Португалия (20) и се отчита ръст на присъствието му в Испания.
(21)
Petrogal притежава единствените две рафинерии в Португалия. Рафинериите са разположени в Sines и Matosinhos. Рафинирането обхваща всички дейности по рафиниране, доставки и логистични услуги. Petrogal е най-големият продавач на петролни продукти в Португалия, както и един от най-големите на Иберийския полуостров. На практика дружеството обслужва целия внос на суров нефт и част от вноса на рафинирани продукти в Португалия; освен това то обслужва 80 % от капацитета за съхранение на суров нефт и рафинирани продукти (21) и заема важна позиция в логистичната инфраструктура за нефтопродукти в Португалия.
(22)
Petrogal разполага с обширна продуктова гама, която включва бензин, дизелово гориво, гориво за реактивни двигатели, течно гориво, нафта, ВНГ (втечнен нефтен газ), битум и някои ароматни продукти. В резултат на дейността по рафиниране се извършват доставки на нефтопродукти за отделите на Petrogal, свързани с продажби на дребно, продажби на едро и маркетинг на ВНГ за конкуренти и чуждестранни клиенти, както и за обслужването на техните активи по рафинирането и логистични инструменти. Petrogal съхранява и транспортира своите продукти, като използва или притежавани изцяло от него складове, или свързани с него логистични компании.
(23)
На фигура 1 са представени правата на собственост и контрол по отношение на Petrogal:
(24)
На 29 декември 2005 г. беше подписано споразумение между акционерите Amorim Energia, ENI и Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), а CGD се присъедини към споразумението на 28 март 2006 г. („споразумението между акционерите“). Споразумението между акционерите влезе в сила на 29 март 2006 г. за срок от осем години. В съответствие с член 20, първи параграф, буква в) от португалския кодекс за ценните книжа, правата на глас, свързани с акциите в Galp Energia, които са притежавани от страните по споразумението между акционерите, реципрочно се прехвърлят на другите страни. В съответствие с това се счита, че Galp Energia се контролира съвместно от акционерите, които са страни по споразумението между акционерите.
(25)
Според Португалия в резултат на споразумението между акционерите те, и по-специално ENI, не могат да контролират и самостоятелно да определят стратегии във връзка със своите собствени дейности по рафиниране и дейностите по рафиниране на Petrogal.
2.2. Инвестиционен проект на Petrogal
(26)
Целта на инвестиционния проект е реорганизация и разширяване на съществуващите нефтопреработвателни съоръжения в Sines и Matosinhos, единствените две съществуващи рафинерии в Португалия. В допълнение към това инвестиционният проект цели подобряване на интеграцията и ефектите на синергия между двете рафинерии. Чрез него се създава възможност за използване на по-тежки фракции на суров нефт.
(27)
Целта на инвестиционния проект е най-вече да се увеличи производството на дизелово гориво за сметка на бензина. Заключението в инвестиционния проект е, че повишеното използване на тежък суров нефт ще намали разходите за суровини и ще позволи гъвкавост по отношение на произхода на преработвания суров нефт.
(28)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Matosinhos се състои по-точно в построяване на цех за вакуумна дестилация, в който да се получава вакуумен газьол (ВГ), и построяване на нов нисковискозен цех (цех за висбрекинг) за лек термичен крекинг на получения вакуумен остатък.
(29)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Sines цели построяване на нов цех за хидрокрекинг, по-специално цех за хидрокрекинг на вакуумен газьол, в който да се произвежда дизелово гориво и гориво за реактивни двигатели. Съгласно инвестиционния проект цехът за хидрокрекинг ще използва като изходна суровина вакуумен газьол и газьол, получен чрез висбрекинг, произведени в рафинериите в Matosinhos и Sines, като по този начин напълно се оползотворява капацитетът за преработване на държавното оборудване по рафиниране. Ще се преработват около [] барела на ден и ще се използва около [] хил. тона/годишно остатък от атмосферна дестилация като първична изходна суровина.
(30)
Продуктите, получен чрез хидрокрекинг (ВНГ, тежка нафта (22) и дизелово гориво) са […] хидрогенирани, което им придава по-високо качество. В резултат на инвестиционния проект се очаква увеличаване единствено на производството на дизелово гориво и тежка нафта.
(31)
В съответствие с инвестиционния проект част от тежката нафта, произвеждана в рафинерията в Sines ще бъде транспортирана до Matosinhos като суровина за инсталацията на Petrogal за ароматни продукти (23), което ще представлява следваща стъпка към увеличената интеграция на двете рафинерии. Увеличеното производство на тежка нафта е неизбежна техническа последица от проекта за преобразуване на рафинерията в Sines.
(32)
Работите по инвестиционния проект започнаха през 2008 г. (първата поръчка беше сключена на 14 март 2008 г. в резултат на решението, взето от съвета на директорите на 5 март 2008 г.) и трябваше да приключат до 31 декември 2010 г. Очаква се пълният производствен капацитет да бъде достигнат през 2011 г.
2.3. Единен инвестиционен проект
(33)
Португалия заявява, че въпреки географското разстояние между двете рафинерии (около 450 km с морски транспорт) инвестиционният проект следва да се разглежда като единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (24) (наричани по-долу „ННРП“). Португалските власти потвърждават, че дружеството Petrogal не е получавало държавна помощ през трите години преди началото на инвестиционния проект, за който е изпратено уведомление.
2.4. Разходи за инвестиционния проект
(34)
Инвестицията в Sines представлява инвестиционни разходи в размер на [] EUR в номинална стойност. Рафинерията в Sines следва да получи помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което ще доведе до интензитет на помощта от 16 %. Що се отнася до рафинерията в Matosinhos, инвестицията е в размер на [] EUR (номинална стойност) и рафинерията ще се възползва от помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 13 %.
(35)
Допустимите разходи за инвестиционния проект са 974 064 894 EUR в сегашна стойност (1 058 934 146 EUR в номинална стойност) и представляват изключително разходи за оборудване (не за земя или сгради). Размерът на помощта за двете рафинерии възлиза на 121 091 314 EUR в сегашна стойност (160 484 007 EUR в номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 %. В таблица 1 е представена разбивка на допустимите разходи по години:
Таблица 1
Допустими разходи (в EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Общо
Дълготрайни материални активи
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Финансиране на инвестиционния проект
(36)
Petrogal планира да финансира този инвестиционен проект със собствени ресурси в допълнение към държавната помощ, за която дружеството е кандидатствало (160 484 007 EUR в номинална стойност). Не се предвиждат други източници на финансиране с държавна помощ. Инвестиционният проект също така се ползва от заеми от Европейската инвестиционна банка на стойност от общо 500 млн. EUR, одобрени през 2009 г. Собственият принос на получателя към допустимите разходи възлиза на 36 %.
2.6. Таван на регионалната помощ
(37)
В съответствие с картата за регионална помощ на Португалия за периода 2007-2013 г. (26) регионите Alentejo и Norte, в които са разположени рафинериите съответно в Sines и Matosinhos, отговарят на критериите за регионална помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, с тавани за регионална инвестиционна помощ за големи предприятия в размер на съответно 40 % и 30 % брутен еквивалент на помощта (БЕП).
2.7. Принос към регионалното развитие
(38)
Очаква се инвестиционният проект да доведе до разкриване на приблизително 150 преки работни места и 450 непреки работни места в двата региона. Освен това в съответствие с информацията, представена от Португалия, по време на строителните работи ще бъдат разкрити приблизително 3 000 временни работни места.
2.8. Форма на помощта
(39)
Държавната помощ ще бъде предоставена като ad hoc помощ, при чието проектиране бяха следвани разпоредбите на схема за помощ с изтекла давност (N 97/1999), основана на Наредба-закон № 409/99 от 15 октомври 1999 г.
(40)
След като Министерският съвет на Португалия прие резолюцията на 6 март 2008 г., на 10 март 2008 г. бяха подписани два договора между португалското правителство, Petrogal и Galp Energia с цел предоставяне на държавна помощ. Двата договора бяха „договор за предоставяне на данъчни облекчения“ и „инвестиционен договор“ („договорите за помощта“).
(41)
В подписаните договори за помощта се предвижда концесия на данъчния кредит, свързан с осъществяването на инвестиционния проект. Помощта представлява данъчен кредит, който ще се приспада от бъдещи плащания на корпоративен подоходен данък. Размерът на данъчния кредит ще бъде изчислен от португалските власти като процент от допустимата инвестиция. Данъчният кредит ще се използва само за данъци, генерирани от инвестиционния проект. В случай че данъчният кредит не бъде изцяло приспаднат, оставащата част от данъчния кредит пак може да бъде приспадната до изтичането на договора (а именно 31 декември 2016 г.).
2.9. Размер на помощта
(42)
Португалия възнамерява да предостави регионална помощ в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност, която ще се предоставя от 2011 г. нататък. В таблица 2 по-долу, предоставена от португалските власти, се дават подробности за графика за предоставяне на помощта:
Таблица 2
Година
Изчислен облагаем приход
Данъци
Използване на данъчния кредит (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Португалия потвърди, че помощта за инвестиционния проект няма да се кумулира с помощ, получена за същите допустими разходи, от други местни, регионални, национални или европейски източници.
(44)
Освен това помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестициите в подпомаганите райони минимум пет години след осъществяването на инвестиционния проект.
(45)
Португалия потвърди, че Комисията трябва да разреши предоставянето на помощта.
(46)
Petrogal кандидатства за държавна помощ във връзка с инвестиционния проект на 22 януари 2007 г. На 23 януари 2007 г. португалските власти потвърдиха писмено пред Petrogal, че като си запазват правото на обстойна проверка, те считат, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, заложени в „данъчната схема“, преди започване на работа по проекта.
(47)
Португалия се ангажира да не превишава максималния размер на помощта и максималния интензитет на помощта, определени в настоящото решение, дори в случай на по-ниски или по-високи допустими разходи.
2.10. Общи разпоредби
(48)
Португалия се ангажира да представи следните документи:
-
в срок от два месеца след предоставяне на помощта: копие от документа, изпратен на Petrogal, с който дружеството се уведомява, че договорите за помощта са влезли в сила;
-
на всеки пет години с начало датата, на която Комисията одобри помощта: междинен доклад (който включва информация за изплатения размер на помощта, за изпълнението на договора за помощта и за всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рамките на същия обект/цех);
-
в срок от шест месеца след предоставянето на последния транш от помощта въз основа на съобщения график за предоставяне на помощта: подробен окончателен доклад.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(49)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора („решението за откриване на процедурата“) Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с разпоредбите на ННРП. В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на въпросите, посочени в съображения 50-64.
3.1. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП
(50)
В точка 34 от ННРП се описват стандартните категории на първоначална инвестиция „в материални и нематериални активи“, свързани със:
-
създаването на нов обект;
-
разширяването на съществуващ обект;
-
диверсификация на производствената гама на обекта с нови, допълнителни продукти;
-
основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект.
Заместващите инвестиции, които не отговарят на някое от посочените по-горе условия, са изключени от обхвата на определението на първоначална инвестиция.
(51)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали инвестиционният проект, чиято цел е модернизиране и по-добро интегриране на двете рафинерии за увеличаване на производството на дизелово гориво (и успоредно с това и на нафта) при същевременно намаляване на производството на бензин, би могъл да се счита за първоначална инвестиция. Комисията заяви, че инвестиционният проект не представлява инвестиция в нов обект, нито диверсификация на производствената гама на съществуващ обект с нови, допълнителни продукти. При все това би могло да се заключи, че проектът включва някои аспекти, свързани с „разширяване“ и „основна промяна на производствения процес“.
(52)
В решението за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че тъй като мярката за помощ трябва да се оцени като ad hoc помощ, Португалия трябва да демонстрира, че инвестиционният проект способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие по смисъла на точка 10 от ННРП.
(53)
По-специално Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали очакваният принос към регионалното развитие действително ще компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта (160 млн. EUR помощ, с която се създават само 150 преки работни места).
(54)
В този контекст Комисията изтъкна, че са налице основания за съмнение дали помощта е необходима, тъй като, както е видно от финансовите отчети на Petrogal за 2008 г., инвестиционният проект е част от индустриалната стратегия на дружеството и вероятно ще бъде осъществен и при съпоставителен сценарий без държавна помощ. Комисията посочи, че помощта не изглежда необходима за реализирането на инвестицията (дейностите по която започнаха през 2008 г.) и че Португалия е могла да проучи и други места за инвестицията. Ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията.
(55)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, предвидени в точка 38 от ННРП. В случай на ad hoc помощ компетентният орган следва да издаде писмо за намерение да предостави помощта, което зависи от одобрението на Комисията, преди да започне работата по проекта.
(56)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали писменото потвърждение от страна на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за държавна помощ, действително отговаря на изискванията на точка 38 от ННРП.
3.2. Оценка на помощта съгласно разпоредбите за помощ за големи инвестиционни проекти
(57)
Португалия отправи уведомление за инвестиционния проект в двете рафинерии като за единен инвестиционен проект. В съответствие с точка 60 от ННРП дадена първоначална инвестиция се счита за единен инвестиционен проект, когато представлява едно икономически неделимо цяло, като се вземат предвид техническите, функционалните и стратегическите връзки и непосредствената близост.
(58)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на разстоянието между двете рафинерии. Освен това класифицирането на инвестиционния проект като единен инвестиционен проект би означавало прилагане на коригиран таван за регионална помощ въз основа на процента на редуциране в съответствие с точка 67 от ННРП.
(59)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно оценката на помощта съгласно разпоредбите на тези две точки от ННРП.
(60)
По-специално Комисията не бе в състояние да достигне до заключение кои съответни продукти са обхванати от инвестиционния проект. Не е ясно дали продуктите са единствено дизелово гориво и нафта, както твърди Португалия, или следва да се вземат под внимание и други продукти от нефтопреработвателните дейности. Трябва да се отчете потенциалната взаимозаменяемост на продуктите от рафиниране от гледна точка на доставките, както и фактът, че нафтата може да бъде счетена за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП.
(61)
Комисията изрази съмнения относно съответния продуктов пазар и дали следва да се счита, че той е на ниво „след рафиниране“ за дизеловото гориво и нафтата, както твърди Португалия.
(62)
Комисията изрази съмнения дали съответните географски пазари за съответните продукти следва да бъдат определени на национално равнище, на регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнището на Европейското икономическо пространство (ЕИП).
(63)
Освен това Комисията изрази съмнения дали Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които Petrogal принадлежи, са с пазарен дял под 25 % на съответния пазар, както се изисква съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(64)
На последно място, в съответствие с точка 68, буква б) от ННРП Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти за това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки съответен пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и в този случай дали средният годишен ръст на видимото потребление на този продукт през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. Мнение на Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
AIPQR счита, че инвестиционният проект е от огромно значение за стимулиране на португалската икономика и за подсилване на европейската конкурентоспособност в нефтохимическия и нефтопреработвателния сектор. Ако инвестиционният проект не може да се финализира или ако не бъде осигурена необходимата подкрепа за неговото осъществяване, това може да окаже сериозни последици по отношение на автономността и подпомагането на нефтохимическата верига.
(66)
Новият производствен цех за PTA (пречистена терефталова киселина), планиран от Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., което е дъщерно дружество на La Seda de Barcelona S.A в Испания) в Sines ще увеличи значително нуждите от нафта на La Seda. На свой ред повишеното производство на нафта от цеха за хидрокрекинг на Petrogal е от решаващо значение за осъществяването на инвестицията на La Seda, която се изчислява на около 400 млн. EUR.
(67)
Според AIPQR инвестиционният проект ще намали дефицита на дизелово гориво на европейско равнище.
(68)
AIPQR счита, че приносът на Petrogal е от огромно значение за осъществимостта и насърчаването на развитието на Центъра за конкурентоспособност и технологии в нефтохимическия, нефтопреработвателния и промишления отрасъл като част от португалската стратегия за насърчаване на ключови отрасли за националната и регионалната икономика.
(69)
Според AIPQR дизеловото гориво, получено чрез хидрокрекинг, е с по-високо качество, което гарантира по-ефикасно изгаряне и свеждане до минимум на замърсителите в емисиите на отработени газове. Качеството на дизеловите продукти и също така енергийната ефективност, която следва да бъде достигната с инвестиционния проект, ще позволят да бъде изпълнен плана на Petrogal за енергийна ефективност за периода 2008-2011 г.
(70)
Освен това AIPQR счита, че инвестиционният проект ще допринесе за социалната и икономическата устойчивост на регионите Matosinhos и Sines, както и за националната социална и икономическа устойчивост като цяло.
4.2. Мнение на Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
Инвестиционният проект е уместен: повишена гъвкавост на доставките и увеличена автономност при дизеловото гориво.
(72)
Според COGEN с инвестиционния проект ще се създадат големи възможности от гледна точка на технологичните иновации и ще бъдат разкрити около 150 преки работни места и около 500 непреки работни места на средно ниво, като всички те ще бъдат постоянни.
(73)
От гледна точка на енергетиката COGEN счита, че проектите за преобразуване на двете рафинерии ще доведат до икономия на енергия в размер на 14 %. Освен това COGEN подчертава, че инвестиционният проект също така ще допринесе за осъществимостта на друг вид инвестиция, която не е обхваната от инвестиционния проект - разкриването на две инсталации за комбинирано производство на топло- и електроенергия с мощност 82 MW, по една в двете рафинерии - което ще доведе до увеличаване с около 12 % на капацитета на тази технология в Португалия.
4.3. Мнение на Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)
(74)
CIP счита, че инвестиционният проект цели подобряване на положението в Португалия, което се характеризира със:
i)
несъответствие между потреблението на дизелово гориво за моторни превозни средства и сегашния преработвателен капацитет на Португалия, в резултат на което се получава хронична необходимост от внос на големи количества дизелово гориво и продажба на излишъка от бензин в чужбина;
ii)
очакван излишък на течно гориво в бъдеще, породен от факта, че течното гориво вече не се използва за производство на електроенергия и че се обезкуражава използването на течно гориво в промишлеността като цяло, както е заложено в португалската национална програма за справяне с промяната на климата;
iii)
тенденции на международните пазари, свързани с увеличаване на покупките на по-тежки фракции на суров нефт с по-висока киселинност, което ще увеличи гъвкавостта при избора на суров нефт;
iv)
осъществяване на принос към сигурността на доставките.
(75)
CIP счита, че инвестиционният проект ще доведе до значително увеличаване на енергийната ефективност на двете рафинерии в съответствие с ангажиментите, които Португалия пое пред ЕС във връзка с увеличаване на европейската енергийна ефективност с 10 %.
(76)
CIP счита, че предвиденото разкриване на около 150 работни места за висококвалифицирани специалисти и 450 непреки постоянни работни места ще допринесе в значителна степен за икономическото развитие на Португалия. То ще стимулира местната икономика в засегнатите региони, където БВП на глава от населението е по-нисък от средния БВП за страната, и ще доведе до разкриването на около 5 000 временни работни места по време на строителните работи.
4.4. Мнение на União Geral de Trabalhadores (UGT)
(77)
UGT счита, че инвестиционният проект ще насърчи регионалното развитие и ще окаже положително въздействие върху икономическото развитие и социалното и териториалното сближаване на съответните региони. Засегнатите региони се характеризират с високи нива на безработица, стопанска структура с ниска степен на диверсификация и БВП на глава от населението под средното равнище за страната. Инвестиционният проект ще окаже значително въздействие върху промишлеността в двата региона и в Португалия като цяло, тъй като ще бъдат развити дейности както нагоре, така и надолу по веригата, по-специално в области като машиностроене и гражданско строителство, електропроизводство или дори търговия и кетъринг.
(78)
UGT счита, че инвестиционният проект ще доведе до разкриване на повече и по-добри работни места, и то в момент, когато безработицата се увеличава с бързи темпове поради икономическата и социалната криза. Инвестиционният проект е изготвен така, че да бъдат разкрити 150 преки работни места в двете рафинерии, много от тях за висококвалифицирани специалисти. Очаква се да бъдат разкрити 450 допълнителни непреки работни места, а по време на строителните работи ще бъдат разкрити 5 000 временни работни места. Инвестиционният проект ще допринесе за запазване на някои от сега съществуващите 2 050 работни места, които могат да бъдат застрашени без инвестиционния проект.
(79)
Освен това UGT счита, че инвестиционният проект ще спомогне за изпълнение на строги стандарти за опазване на околната среда и безопасност, тъй като рафинериите ще бъдат оборудвани с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен.
(80)
Според UGT инвестиционният проект е много важен за подобряването на недостатъчния капацитет на Португалия за рафиниране и производство на дизелово гориво. Съществуващият капацитет за рафиниране очевидно е твърде ограничен, за да покрие нуждите на страната, поради което Португалия зависи от внос на дизелово гориво от други държави (което увеличава стратегическите рискове). Понижаването на вноса на дизелово гориво също така би намалило настоящия търговски дефицит, който до голяма степен се дължи на енергийните сметки.
(81)
На последно място, UGT отбелязва, че инвестиционният проект е важен не само от национална гледна точка, но и за ЕС, тъй като той е изготвен така, че да спомогне за развитието на по-екологосъобразна и по-устойчива икономика.
4.5. Мнение на община Matosinhos (CMM)
(82)
CMM счита, че разкриването на работни места оказва значително влияние върху областта. Благодарение на разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти със заплати над средното ниво за региона рафинерията в Matosinhos ще допринесе за увеличаването на покупателната сила в областта и региона. Проектът ще окаже значително въздействие върху регионалната брутна добавена стойност в резултат на функционирането на рафинерията и дейността на стотици търговски и промишлени малки и средни предприятия, по-специално с оглед на факта, че безработицата в региона е около 13 % (над средното равнище за страната). CMM счита, че инвестиционният проект е от решаващо значение за региона от икономическа и социална гледна точка.
4.6. Мнение на община Sines (CMS)
(83)
CMS е убедена във важността на новите производствени цехове на рафинерията в Sines за развитието на местната и регионалната икономика. Проектът ще окаже положително въздействие върху социалното развитие в региона поради разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти и създаването на повече и по-добри малки и средни предприятия.
4.7. Мнение на Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)
(84)
CGTP счита, че инвестиционният проект води до изключително положителни ефекти за околната среда и е важен за регионалното развитие на Португалия, тъй като:
i)
ще създаде възможност да се предложи по-голяма диверсификация на продукти с по-високо качество на националния отрасъл за органична химия, както и за износа. Поради това инвестиционният проект ще допринесе положително за повишаването на стойността на профила на специализация в промишлеността;
ii)
ще доведе до разкриването на стотици постоянни работни места и няколко хиляди временни работни места по време на строителните работи, и то основно в региони с някои от най-високите равнища на безработица в Португалия;
iii)
ще допринесе за развитието на местната икономика на равнището на жилищното настаняване, търговията и хотелиерството, наред с други икономически дейности.
4.8. Мнение на Associação Industrial Portuguesa (AIP)
(85)
AIP изтъква, че инвестиционният проект ще окаже решаващ принос за повишаване на благосъстоянието в регионите Norte и Alentejo.
(86)
Регионът Norte, в който се отчита 11,6 % безработица при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.), понастоящем е регионът с най-високо равнище на безработица в Португалия и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В сегашния контекст на социална криза разкриването на 500 преки работни места и 200 постоянни непреки работни места, както и около 2 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
(87)
Регионът Alentejo е сред регионите с най-висока безработица в Португалия - 10,2 % при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.) - и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В този контекст разкриването на 100 преки работни места и 250 постоянни непреки работни места, както и около 3 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
4.9. Мнение на конкурент № 1
4.9.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(88)
Според конкурент № 1 инвестиционният проект може да се счита за просто „разширяване на съществуващ обект“ по смисъла на точка 34 от ННРП. Инвестиционният проект не може да бъде счетен за единен инвестиционен проект, защото дълготрайните активи от инвестицията ще бъдат „икономически делими“ по смисъла на точка 60 от ННРП. Рафинериите в Sines и Matosinhos действително са физически отдалечени една от друга. В инвестиционния проект ясно се определят отделни инвестиции за всяка рафинерия. Рафинериите могат да избират между цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг без цех за хидрокрекинг или обратното. Поради това инвестициите за рафинериите не са непременно пряко свързани. Във всеки случай рафинериите биха могли да функционират самостоятелно, без да е необходима никаква интеграция. Освен това рафинерията в Matosinhos би могла да продава своята продукция от вакуумен газьол на международните пазари, а цехът за хидрокрекинг, разположен в Sines, би могъл да се захранва с вносен вакуумен газьол.
(89)
Португалия посочва единствено разкриването на преки и непреки работни места като принос на инвестиционния проект към регионалното развитие. Поради това не може да се демонстрира, че инвестиционният проект допринася за по-последователна стратегия за регионално развитие и че спомага за постигане на целта за икономическо сближаване (28). Трудно е да се приеме, че изразходването на над един милион евро за разкриването на едно пряко работно място може да се счита за изключителен принос към регионалното развитие. В тази връзка съотношението между размера на помощта и преките работни места за инвестиционния проект се сравнява с предишни решения на Комисията (представени в таблица, в която се прави преглед на това съотношение в предишни решения на Комисията). Освен това конкурент № 1 счита, че инвестиционният проект не е свързан с никаква предполагаема пазарна неефективност.
(90)
Що се отнася до официалното изискване за стимулиращ ефект, дружеството Petrogal не е получило писмо за намерение от страна на Португалия преди започване на работа по проекта. Поради това конкурент № 1 заключава, че помощта не е в съответствие с точка 38 от ННРП.
(91)
От гледна точка на икономическата оценка конкурент № 1 счита, че помощта не отговаря на критерия за необходимост и не води до стимулиращ ефект. Инвестиционният проект представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланс между търсенето и предлагането и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Това е инвестиция в отговор на естественото развитие на търсенето на дизелово гориво. Всички други оператори в Европа осъществяват подобни инвестиции в рафинериите без наличие на държавна помощ. Поради това фактите сочат, че инвестиционният проект така или иначе би бил осъществен, което е в разрез с точка 22 от съобщението на Комисията от 24 юни 2009 г. (29) („съобщението за задълбочена оценка“).
(92)
Конкурент № 1 счита, че съответните продукти са:
-
дизелово гориво (което е краен продукт),
-
нафта (което е междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП), поради което нефтохимическите продукти, получени от нафта, също трябва да се считат за съответни продукти,
-
остатъци от хидрокрекинг (когато цехът за хидрокрекинг не е оборудван със съоръжение за рециклиране).
- Дизелово гориво
(93)
Според конкурент № 1 Petrogal е единственият пазарен оператор, който разполага с капацитет за рафиниране на суров нефт в Португалия. Petrogal извършва доставки на своите конкуренти на този пазар. Petrogal контролира най-големите съоръжения за внос и съхранение на бензин и дизелово гориво. Petrogal разполага с най-голямата мрежа от бензиностанции в Португалия. Petrogal има доминираща позиция или поне притежава значителна пазарна сила на голям брой пазари на петролни продукти в Португалия. Конкурент № 1 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е насочена единствено към нивото „след рафиниране“, а че трябва да се оцени и конкурентното положение на нивото на пазара за търговия на едро и дребно на дизелово гориво.
- Нафта
(94)
По отношение на нафтата конкурент № 1 също така заявява, че съответният продуктов пазар, който следва да бъде оценен, не трябва да е ограничен до продажбите „след рафиниране“, а да обхване и дейностите надолу по веригата.
(95)
Що се отнася до съответния географски пазар, съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво спрямо общите продажби на дизелово гориво в Португалия е твърде ниско, за да оправдае избора на регионалния пазар като съответен пазар. Конкурент № 1 счита, че съответният географски пазар е пазарът на Португалия.
(96)
Конкурент № 1 счита, че дейностите на ENI на засегнатите продуктови пазари следва да се вземат под внимание, тъй като ако дадено дружество има решаващо влияние върху политиката по продажбите на друго дружество, трябва да се проучи комбинираният пазарен дял на двете дружества на съответните пазари.
(97)
Конкурент № 1 заключава, че пазарният праг от 25 % за дизелово гориво, определен в точка 68 от ННРП, е превишен в значителна степен. Поради това той счита, че помощта, предоставена за инвестиционния проект, е проектирана да субсидира доминиращия оператор на пазара и да му позволи да запази и увеличи своята пазарна сила. Конкуренцията ще бъде засегната в значителна степен и помощта ще доведе до значително нарушаване на съответните пазари.
(98)
В заключение конкурент № 1 счита, че помощта представлява оперативна помощ, която подсилва пазарната позиция на доминиращ оператор на съответните пазари. Помощта не допринася за получаването на какъвто и да било стимулиращ ефект. Във всеки случай отрицателните ефекти от помощта компенсират всички положителни ефекти, до които води.
4.9.2. Мнения, представени с писма от 15 септември и 10 ноември 2010 г. (в отговор на въпросите на Комисията от 5 август и 13 октомври 2010 г.)
(99)
Подобни инвестиционни проекти са били реализирани в четири рафинерии (La Rabida, Castellón, Cartagena и Bilbao) със същата цел - увеличаване на доходността от активите чрез изграждане на нови преработвателни цехове, които позволяват да се увеличи до максимум добивът на междинни дестилати, да се намали производството на течно гориво и да се преработва по-тежък суров нефт. Конкурент № 1 се позовава и на подобни инвестиционни проекти в Италия (рафинериите в Sannazzaro и Taranto, от ENI), в Германия (Bayernoil), в Литва (Mazeikiu Nafta) и в Беларус (Slavneft).
(100)
Що се отнася до потенциалната референтна норма на възвръщаемост за такива инвестиции в отрасъла, конкурент № 1 заявява, че не му е известно да съществува референтен показател: доходността от даден инвестиционен проект обикновено зависи от капиталовите разходи на всяко дружество и от други аспекти. Конкурент № 1 счита, че за периода, в който е било взето решението за инвестиционния проект, нормата на възвръщаемост в отрасъла на рафинирането следва да бъде поне 10 %.
(101)
Конкурент № 1 се позовава в общ смисъл на съществуването на пречки за вноса във връзка със съответния географски пазар. Той счита, че основният проблем в Португалия е доминиращата позиция на Petrogal на пазара, като дружеството контролира 100 % от капацитета на рафиниране в Португалия, а оттам и най-важните терминали за внос и износ. Освен това той заявява, че Petrogal има доминираща позиция от гледна точка на капацитета за съхранение на продуктите, като съгласно някои независими източници (30) дружеството контролира 90 % от пазара. Това води до дял на Petrogal от продажбите на дребно в размер на около 45 % и дял от продажбите на едро в размер на 80 % на пазара на Португалия.
(102)
Що се отнася до въпроса на Комисията относно наличието на отказ да се даде достъп до складовете на Petrogal, конкурент № 1 не бе в състояние да опише такава ситуация.
(103)
Конкурент № 1 счита, че в Португалия съществуват ограничения на капацитета за съхранение и че разходите за съхранение са по-високи в Португалия в сравнение с други държави, например Испания и Италия, за подобни съоръжения или операции (приблизително 25 % по-високи).
(104)
Конкурент № 1 отчита, че няма съществени разлики между цените на вносното дизелово гориво и цената на дизеловото гориво, закупено от Petrogal, тъй като цените се индексират спрямо международните цени плюс разходи за логистика.
4.10. Мнение на конкурент № 2
4.10.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(105)
Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще увеличи капацитета на Petrogal за производство на дизелово гориво с около 2,5 млн. тона, което ще превърне Португалия от малък вносител в значителен износител на дизелово гориво.
(106)
Конкурент № 2 изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта, тъй като Petrogal е част от голямо дружество и се притежава и контролира от ENI. Petrogal е доходно дружество, което осъществи значителни инвестиции както нагоре по веригата за рафиниране в Бразилия и Ангола, така и надолу по веригата за разширяване на своята разпределителна мрежа в Испания. Дружеството се ползва с привилегирована позиция в Португалия, тъй като е собственик на единствените две рафинерии.
(107)
Petrogal е вертикално интегрирано и е най-голямото дружество, което предлага петролни продукти в Португалия, както и третият по големина конкурент на Иберийския полуостров.
(108)
Конкурент № 2 счита, че държавната помощ не отговаря на официалните изисквания за стимулиращ ефект на помощта, определени в точка 38 от ННРП. Инвестиционният проект сам по себе си е доходна сделка и отговаря на стратегическите цели на Petrogal в средносрочен план, така че би бил реализиран при всички положения.
(109)
Според конкурент № 2 инвестиционният проект ще допринесе за задоволяване на увеличаващите се национални нужди от дизелово гориво, ще позволи на Petrogal да се превърне в нетен износител на други пазари (например Франция и Испания) и ще увеличи маржа на Petrogal за рафиниране.
(110)
Конкурент № 2 счита, че необходимостта от помощта следва да се оцени въз основа на разпоредбите на раздел 2.3 от съобщението за задълбочена оценка.
(111)
Конкурент № 2 се позовава на доклада на PFC Energy, посочен в бележка под линия 29, в който се заявява, че през 2006 г. инвестиционният проект на Petrogal вече е бил стартиран. Инвестиционният проект може да бъде осъществен единствено в регионите Matosinhos и Sines (не защото са подпомагани райони, а защото рафинериите са разположени там).
(112)
На последно място, конкурент № 2 заявява, че по принцип не може да има друго място, в което да се инвестира за преобразуването на съществуващите рафинерии.
(113)
Конкурент № 2 представи мнение само по отношение на дизеловото гориво.
- Ниво „след рафиниране“
(114)
Конкурент № 2 обясни, че макар да няма правни пречки за вноса, той подлежи на (дори може да се твърди, че е ограничен от) множество условия, свързани с редица физически фактори (липса на места за съхранение на вноса, тяхното разположение и собственост, ограниченията на вторичната логистична мрежа), и фактори, свързани с пазарната структура (възможност да се определят цените на ниво „след рафиниране“).
- Ниво на едро
(115)
Другите участници на пазара в Португалия внасят 90 % от общия внос на дизелово гориво, при което срещат сериозни трудности, както беше посочено в доклада на португалския орган по защита на конкуренцията, озаглавен „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) („докладът на органа“). Конкурент № 2 счита, че всички тези фактори правят португалския пазар по-затворен от съпоставими пазари в други държави.
(116)
Конкурент № 2 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е ограничена до нивото „след рафиниране“, а трябва да обхване и каналите за дистрибуция и продажби (на едро и дребно). Инвестиционният проект ще увеличи производството с 2,5 млн. тона годишно, което ще превърне Португалия в държава с годишен излишък от 1,6 млн. тона дизелово гориво плюс 0,5 млн. тона биодизел годишно от рафинерията в Sines.
- Продажби на едро и дребно
(117)
В съответствие с доклада на органа това ниво на продажби се счита за второ ниво в структурата за дистрибуция на дизелово гориво. Цената на дизеловото гориво ще зависи от покупната цена на рафинерията или при внос, към която ще бъдат добавени разходите за транспорт и съхранение, както и маржа от продажбата.
(118)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal се конкурира и на нивото на дистрибуцията, като разполага с ясно конкурентно предимство: всяка помощ, предоставена за намаляване на разходите на Petrogal при производството на дизелово гориво, би подсилила настоящата доминираща позиция на дружеството на пазара на Португалия (51 % на пазара на едро и 37 % на пазара на дребно).
(119)
Конкурент № 2 счита, че съответният географски пазар следва да бъде не по-голям от пазара на Иберийския полуостров. Съответният географски пазар би могъл да бъде на равнището на ЕИП само ако вносът на дизелово гориво ефективно се конкурира с количеството рафинирано дизелово гориво в Португалия (а именно, ако се приеме, че няма правни или икономически пречки за навлизане).
(120)
Помощта за инвестицията ще засегне конкурентите на Petrogal на пазара на Иберийския полуостров, тъй като в рафинериите, разположени в Испания, са реализирани подобни инвестиции (с много сходни стратегически цели) без наличието на държавна помощ.
(121)
Ако продажбите на едро и дребно бъдат счетени за част от съответния продуктов пазар, пазарният дял на Petrogal на националния и местните пазари далеч надхвърля прага от 25 %, определен в точка 68 от ННРП, и помощта не трябва да се предоставя.
(122)
Конкурент № 2 счита, че от гледна точка на предлагането пазарите за търговия на едро с бензин и дизелово гориво са силно концентрирани (водещите четири участници на пазара притежават общо над 95 % пазарен дял), както бе посочено от португалския орган по защита на конкуренцията в неговия доклад.
(123)
Приблизителният дял на Petrogal на пазара за търговия на едро с дизелово гориво в Португалия от гледна точка на обема е между 35 % и 45 %. Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще доведе до допълнителен производствен капацитет от 2,5 млн. тона, и ако този проект се разглежда заедно с другите проекти, предприети от Petrogal, дружеството ще може да задоволява националните нужди на пазара на дизелово гориво в Португалия и също така да изнася близо 2 млн. тона дизелово гориво към съседни държави (Испания и Франция).
4.10.2. Мнение, представено с писмо от 10 септември 2010 г., в отговор на искането за информация от страна на Комисията от 4 август 2010 г.
(124)
Конкурент № 2 посочва, че няма установена референтна норма на възвръщаемост на секторно равнище, тъй като дружествата имат свои целеви проценти и те могат да се различават в зависимост от характеристиките на всеки инвестиционен проект. Конкурент № 2 представя списък с пет рафинерии, които са предприели подобни инвестиционни проекти на обща стойност от над 6 млрд. EUR без наличието на държавна помощ.
(125)
Конкурент № 2 изтъква, че капацитетът за съхранение и пристанищните съоръжения са ограничени. Поради това пратките до Португалия се извършват в по-малки количества, което води до по-големи разходи за дистрибуция, а те на свой ред засягат крайните маржове при продажбите на едро и дребно.
(126)
Що се отнася до съоръженията за съхранение, конкурент № 2 посочва, че инсталациите обикновено се използват от собственика (например Petrogal) за негови цели. Съоръженията за съхранение, принадлежащи на трети страни, предлагат малък обем за складиране поради съществуващи дългосрочни договори, сключени с други оператори.
(127)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal разполага с предимство по отношение на своята продажна цена на дизелово гориво спрямо конкурентите си, която се изчислява на около 3-5 USD/тон поради неговата доминираща позиция при съоръженията за съхранение.
5. МНЕНИЕ НА ПОРТУГАЛИЯ
5.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(128)
Португалия внася поправка, като посочва, че срещата между португалските органи и службите на Комисията е била проведена на 11 март 2009 г. Португалия посочва, че инвестиционният проект не е проект за замяна или усъвършенстване на оборудване; това е проект за преобразуване, който предполага ефективна промяна на процеса на рафиниране с оглед по-добре да се задоволят увеличаващите се нужди от дизелово гориво. Португалия добавя, че ЕИБ ще осигури финансиране и че помощта под формата на данъчен кредит ще бъде предоставяна от 2011 г. нататък. Португалия също така счита, че оценката на инвестиционния проект като ad hoc помощ не трябва да води до затягане на правилата за оценка. В действителност договорът за инвестиционния проект и договорът за помощта, сключени между Португалия и получателя, зависят от положителното решение на Комисията. Тъй като договорите за инвестиционния проект и помощта вече бяха предоставени на Комисията по време на уведомителния етап, Португалия предлага да представи административно писмо - с договорите за инвестиционния проект и помощта, посочени на страница 8 от решението за откриване на процедурата, в приложение към това административно писмо - в което да се посочи влизането в сила на тези договори.
5.1.1. Мнение относно инвестиционния проект
(129)
Португалия счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция, която попада в следните категории: разширяване на съществуващ обект или основна промяна на производствения процес.
(130)
Според Португалия новият цех за вакуумна дестилация и новият цех за хидрокрекинг ще позволят производството на по-големи количества дизелово гориво и следователно съгласуване на производството на дизелово гориво с нуждите на пазара. Такова съгласуване е невъзможно при сегашната конфигурация на системата за рафиниране, която предлага много ограничена гъвкавост за промяна на производството от бензин на дизелово гориво.
(131)
Новият цех за вакуумна дестилация и за висбрекинг в Matosinhos, новият цех за хидрокрекинг в Sines и първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват, ще функционират едновременно. Поради това Португалия счита, че инвестиционният проект представлява разширяване на производствената система с основна промяна на производствения процес.
(132)
Португалските органи обясняват, че новата производствена конфигурация ще подсили допълващите се оперативни и функционални връзки между двете рафинерии: от Matosinhos до Sines ще се превозва вакуумен газьол [], а от Sines до Matosinhos ще се превозва тежка нафта []. Инвестиционният проект се извършва в интегрирана система за рафиниране: рафинериите в Sines и Matosinhos са неделими, по-специално с цел оптимизиране на производството на дизелово гориво. Не е спазен единствено географският критерий („непосредствената географска близост“). При все това разделянето на инвестиционния проект на две части би било изкуствено, защото той е технически, функционално и стратегически неделим (32).
5.1.2. Мнение относно характеризирането на пазара и съответните продукти
(133)
Португалия счита, че съответните продукти са дизелово гориво и тежка нафта, като дизеловото гориво е икономическата причина за инвестицията, а тежката нафта е технически неизбежен страничен продукт от производството в Sines.
(134)
Що се отнася до тежката нафта, произвеждана от модернизираните рафинерии, тя ще се използва в рамките на страната в производството на ароматни продукти в рафинерията на Petrogal в Matosinhos и ще замести вноса (92 % от който е с произход извън ЕС). Инвестиционният проект ще увеличи единствено производството на тежка нафта в Sines (с [200-250] хил. тона годишно) (33). Увеличеното производство на тежка нафта в Sines ще замени количествата, които понастоящем се внасят за Matosinhos, и няма да се продава на трети страни.
(135)
Португалия поясни, че от инвестицията за рафинерията в Matosinhos няма предвидена част специално за цеховете за реформинг на тежка нафта в междинен продукт за производството на ароматни продукти (а именно нафтени деривати) и впоследствие преработването на продукта от реформинг в нафтени деривати в цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos (които се продават на пазара по пазарни цени на вторичния нефтохимически отрасъл). Цената за продукта от реформинг, която плаща цехът за ароматни продукти, ще остане непроменена, тъй като тя се индексира на [10-20] % от равностойността на вноса на нафта и [80-90] % от равностойността на износа на бензин.
(136)
Португалия счита, че нейният съответен национален пазар е отворен и конкурентен без пречки за търговията. Цените на дизеловото гориво се основават на цената за суровия нефт и разходите за рафиниране. Рафинериите трябва да се конкурират с вносителите. Португалия счита, че съответният географски пазар е Северозападна Европа.
(137)
В предишни решения на Комисията се посочва, че нафтата е продукт, който се търгува в международен план, и съответният продуктов пазар е поне Западна Европа.
(138)
На нивото на групата (без да се включват стойностите на ENI, тъй като дружеството не извършва дейности по рафиниране или търговия на дребно на Иберийския пазар и индексът на Херфиндал-Хиршман (HHI) показва ниско ниво на концентрация на европейско равнище) пазарният дял е под 25 % на регионално равнище.
5.1.3. Мнение относно проекта в рамките на европейска, национална и регионална стратегия
(139)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект е в съответствие със стратегически цели, предприети на национално или европейско равнище. Увеличаването до максимум на производството на дизелово гориво - което се изчислява на [1-3] млн. тона годишно от 2011 г. нататък - ще позволи по-оптимално използване на производствения капацитет на националната система за рафиниране. То ще позволи по-добро съгласуване на търсенето и предлагането, както и преодоляване на сериозния дефицит на дизелово гориво и намаляване на излишъка на произвеждания бензин.
(140)
Според Португалия инвестиционният проект ще намали зависимостта от вноса на руско дизелово гориво - цел, приета от Комисията (в нейния Втори стратегически енергиен преглед: план за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност от 2008 г. (34) и държавите членки.
(141)
Нуждите от дизелово гориво са се увеличили и ще продължат да се увеличават между 2000 и 2025 г., но с настоящите си конфигурации рафинериите могат да се адаптират само маргинално към развитието на нуждите без осъществяването на сериозни инвестиции за модернизиране. Инвестицията на Petrogal е насочена към увеличеното търсене и намалява зависимостта от вноса и свързаните с него рискове на доставките.
(142)
Инвестиционният проект ще насърчи намаляването на емисиите в атмосферата, а енергийната ефективност на инсталациите ще бъде оптимизирана. Предвидените мерки за рационализиране на енергията позволяват намаляване на сегашното потребление на енергия в рафинериите с [] %.
(143)
Когато производството в модернизираните рафинерии започне, ще се обработва същият обем, но при значително по-висок капацитет за преработка, с по-малко потребление на енергия и с намалени емисии.
(144)
Според Португалия въздействието върху замърсяването на въздуха има съществено значение, тъй като инвестиционният проект ще намали емисиите на рафинериите от стационарни източници и така ще допринесе за постигането на регионалните и националните цели за качество на въздуха.
(145)
На регионално равнище значението на инвестиционния проект се признава, доколкото той също така способства за включването на природен газ в портфейла от горива на рафинериите и замяната на настоящата парогенерираща инсталация с инсталация за комбинирано производство на топло- и електроенергия.
(146)
На национално равнище ползите за околната среда могат да бъдат оценени от гледна точка на приноса за постигане на целите, определени в националната програма за намаляване на емисиите на замърсителите серен диоксид и азотни оксиди (35).
(147)
Инвестиционният проект ще подобри качеството на дизеловото гориво и съответно ще намали емисиите на замърсители от превозните средства. Инвестиционният проект също така ще окаже положително въздействие върху биологичните фактори (флора и фауна) и ландшафта.
5.1.4. Мнение относно приноса към регионалното развитие
(148)
Португалия подчертава важния принос на инвестиционния проект към регионалното развитие предвид неговото разполагане в два региона в неравностойно положение, като и в двата се наблюдава висока безработица. И двата региона представляват допустими региони по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, като съгласно картата на регионалната помощ на Португалия се прилага стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия от 40 % (за Sines в региона Alentejo) и 30 % (за Matosinhos в региона Norte). И двата региона попадат в целите за сближаване (определени в регионалната политика на ЕС), с БВП на глава от населението под 75 % от средната европейска стойност.
(149)
Португалия счита, че рафинериите в Sines и Matosinhos представляват основни стълбове на икономиката в тези региони. Португалия очаква, че инвестиционният проект ще доведе до изключително положителни ефекти за заетостта и в по-общ смисъл за икономическата ситуация в регионите Norte и Alentejo.
i) Sines
(150)
Рафинерията в Sines е разположена в Alentejo, регион с БВП с 6 % по-нисък от средния за страната. Регионът се характеризира с намалена гъстота на предприятията и недостиг на модерни услуги за подпомагане на развитието и за иновации. През третото тримесечие на 2009 г. процентът на безработица е бил 10,2 %, което е с 0,4 % над средния за страната, и оттогава насам се е увеличил до 11,6 % в третото тримесечие на 2010 г. (0,7 % над средния за страната).
ii) Matosinhos
(151)
Рафинерията в Matosinhos е разположена в областта Oporto в региона Norte. Регионът Norte понастоящем е най-бедният регион в Португалия съгласно NUTS II (класификация на териториалните единици за статистически цели), с БВП на глава от населението около 20 % по-нисък от средния за страната през 2008 г. Регионът е с процент на икономически растеж под средния за ЕС и за Португалия и се наблюдава ниско равнище на квалифицирани човешки ресурси. Процентът на безработица е нараснал от 11,6 % през третото тримесечие на 2009 г. до 13,2 % през същото тримесечие на 2010 г., което е далеч над средния процент на страната (съответно 9,8 % през 2009 г. и 10,9 % през 2010 г.).
5.1.5. Работни места и обучение
(152)
Според Португалия на оперативен етап инвестиционният проект ще доведе до разкриването на прогнозни 150 нови места, пряко свързани с обслужването на преработващите цехове в двете рафинерии.
(153)
Съотношението между разходите за инвестицията и броя на разкритите преки работни места показва, че отрасълът на рафинирането е много капиталоемък. Освен това в отрасъла се изисква специфично и квалифицирано обучение.
(154)
Инвестиционният проект притежава значителен потенциал за разкриване на непреки работни места, тъй като новите цехове ще увеличат технологичната сложност на рафинериите и ще изискват повече операции по поддръжка. В резултат на политиката на рафинериите за сключване на договори с подизпълнители ще се увеличи търсенето на услуги на специализирани работници. Португалия счита, че „модернизирането на цеховете за рафиниране ще окаже съществено въздействие върху националната промишленост, по-специално върху машиностроителния, енергийния и строителния отрасъл. Изчисленията сочат, че по време на най-натоварения период на строителни работи в строежа на двете рафинерии ще участват около 3 000 работници“ и че „се очаква да бъдат разкрити около 450 непреки постоянни работни места“. Тези работни места ще изискват квалифициран персонал, обикновено със заплата над средната на пазара, и се очаква да окажат социално и икономическо въздействие върху обкръжаващата общност, особено в областта Sines.
(155)
Що се отнася до това дали съотношението от три непреки работни места за всяко пряко работно място, представено в инвестиционния проект - и прилаганата методология - са обосновани, Португалия отговори, че това съотношение следва да се сравни със съотношението в други инвестиционни проекти в същия отрасъл. Като се позовава на други две мерки за държавна помощ, одобрени от Комисията (решения на Комисията относно дела N 898/06 и N 899/06 съответно за нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa) (36), Португалия счита, че съотношението преки/непреки работни места за инвестиционния проект е по-консервативно и реалистично от съотношението на Repsol Polimeros (15 непреки работни места за всяко пряко работно място), макар че и двата проекта представляват проекти за вторично застрояване. Португалия също така отбеляза, че сумите за инвестиционния проект са близки до тези за проекта на Artensa, който е първичен строителен проект (застрояване на нов терен). Освен това Португалия взема под внимание референтния показател, установен от HSB Solomon Associates LLC относно петролната промишленост: PEI (индекс за ефективност на персонала). Този показател показва броя изработени часове по EDC (еквивалентен капацитет на дестилация), тоест общо казано - броя генерирани работни места за всеки преработен барел суров нефт. В последния наличен доклад (стойности за 2008 г.) получателят представи световен индекс от [50-70], който бе съпоставен със 113,7 като средна стойност в проучването и 206,8 като средна стойност за Южна и Централна Европа. Индексът отразява броя работници, които са заети в самата рафинерия, []; и наличието на група от спомагателни дейности въз основа на външни услуги, които се предоставят постоянно. Португалия счита, че това възползване от външни услуги гарантира създаването на непреки работни места и оправдава очакването за разкриване на повече непреки работни места спрямо преки работни места в сравнение със съотношението в проекта на Artensa. Поради това при сравнението с решенията на Комисията, описани в настоящото съображение, Португалия заключава, че тази стратегия е доведена до крайност в проекта на Repsol Polimeros (минимално използване на вътрешни ресурси и максимално използване на външни ресурси). Случаят с Artensa демонстрира обратното, а именно баланс на използването на вътрешни и външни ресурси. Португалия счита, че предложеното съотношение от 3:1 е в съответствие със съотношението в нефтопреработвателния отрасъл и че то правилно отразява степента на възлагане на част от дейностите на Petrogal на външни изпълнители (например в областта на поддръжката).
(156)
В представено на по-късен етап мнение Португалия аргументира това твърдение, като цитира по-скорошен документ (37), публикуван от Комисията, в който според мнението на Португалия се посочва съотношение между 4:1 и 6:1: „следователно, макар в този отрасъл да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че между 400 000 и 600 000 работни места пряко зависят от промишлеността на рафинирането в ЕС“. В бележка 41 от същия документ се посочват „допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга“, което би позволило дори съотношение от 12:1.
(157)
По време на етапа на официалното разследване в допълнителен документ (анализ на разходите и ползите), предоставен на Комисията, Португалия представя в количествено изражение броя съществуващи работни места, които ще бъдат запазени от инвестиционния проект, тъй като беше ясно, че при съпоставителен сценарий без инвестиции Petrogal ще трябва да предприеме някои мерки за преструктуриране, включително намаляване на работната сила. Ако инвестиционният проект не бъде реализиран, ще се наблюдава „загуба на общо 1 240 работни места - 150 преки работни места + 450 непреки работни места (директен резултат от проекта) в допълнение към прогнозираната загуба на 160 преки работни места + 480 непреки работни места поради мерките за намаляване на разходите, които ще бъдат предприети за справяне с намалените маржове за рафиниране на рафинериите в сегашната им конфигурация“.
(158)
Португалия подчертава, че във връзка с инвестиционния проект ще бъдат наети предимно квалифицирани работници със заплата [] над средната на съответния местен пазар. Социално-икономическото въздействие върху обкръжаващата общност в резултат на това ще допринесе за развитието на други предприятия и дейности. Поради това инвестиционният проект ще бъде от полза за създаването и обновяването на инфраструктури и съоръжения в регионите Oporto и Sines и ще осигури необходимите условия за развитието на тези региони до нов етап от гледна точка на качество на живота и конкурентоспособност.
(159)
В своя отговор Португалия също така подчертава, че „по време на строителния етап проектът ще окаже значително въздействие върху националната промишленост, тъй като ще насърчи създаването и развитието на местни предприятия. Когато бъде реализиран, проектът ще насърчи развитието на нови предприятия, свързани с поддръжка, и така ще продължи да консолидира регионалната динамика“. Поради това „с тази инициатива Petrogal ще спомогне да се балансира конкурентоспособността на по-слабо развитите региони спрямо средното равнище за страната. На последно място, проектът ще окаже положително въздействие върху бизнеса в региона Alentejo и върху неговото присъствие на чуждестранните пазари“.
(160)
Освен това чрез увеличаването на потока от суровини и произведени продукти между двете рафинерии инвестиционният проект следва да доведе до изключително положителен ефект върху пристанищните инфраструктури на Sines и Leixões (38), като значително ще увеличи техните дейности и използване, а оттам и оперативните им резултати.
(161)
Накрая, според Португалия Petrogal предвижда, че периодът на експлоатация на инвестиционния проект ще бъде не по-малко от 30 години, което показва дългосрочния ангажимент към регионалните, националните и европейските цели.
(162)
Инвестиционният проект също така ще допринесе за увеличаване на потенциала на регионалните човешки ресурси. За обучението на персонала, участващ в инвестиционния проект, бил той новоназначен или текущ персонал, ще бъдат създадени структури за професионална квалификация и обучение в сътрудничество с техническия колеж Alentejo Litoral (39) в стопанския център на индустриалната и логистична област на Sines (40) (ZILS).
(163)
По отношение на връзките с проекти за научноизследователска и развойна дейност и сътрудничество с университети Португалия посочва, че двете рафинерии представляват центрове за регионално развитие от гледна точка на научни изследвания и обучение. Според Португалия инвестиционният проект следва да окаже положително въздействие и притежава потенциала да доведе до сключване на нови споразумения между Petrogal и образователни центрове в научната и инженерната област.
(164)
Португалия коментира съотношението между инвестицията и броя разкрити работни места с цел да демонстрира неговата разумност, по-специално с оглед на факта, че нефтопреработвателният сектор е много капиталоемък и изисква висококвалифицирана работна сила и големи инвестиции за обучение на квалифицирани служители. По подобен начин Комисията одобри голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места в нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa (41).
(165)
След искане на Комисията да представи анализ на разходите и ползите и оценка на проекта, съпоставими с тези за големи проекти, съвместно финансирани от структурните фондове (42), Португалия представи документ, насочен най-вече към количествено изразяване на социалните и икономическите ползи, произтичащи от инвестиционния проект. В документа се посочва икономическото въздействие от положителния принос в резултат на инвестицията, например: платим данък за проекта; пряка заетост (данъци); непряка заетост (данъци); избегнати помощи за безработица; данък върху потреблението (ДДС); избегнати емисии на CO2 в транспортния и промишления отрасъл; избегнати лихви във връзка с лихвите по външния дълг на португалското правителство; товари и демюрейдж (данъци); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност.
(166)
Местните ползи от инвестиционния проект се състоят от следното: данък върху потреблението (ДДС); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност (като всички заедно възлизат на 49 млн. EUR в нетна сегашна стойност), докато останалите ползи следва да се считат за национална придобивка (като всички заедно възлизат на 454 млн. EUR в нетна сегашна стойност) от полза за цялата национална икономика и поради това могат да се разпределят само отчасти към засегнатите региони. Ако приемем, че тази национална придобивка е пропорционално разпределена между португалските региони съгласно тяхната относителна икономическа тежест, като регионите Norte и Alentejo представляват 34,8 % от португалския БВП през 2007 г., общите регионални ползи (възлизащи на 195 млн. EUR в нетна сегашна стойност) далеч надхвърлят разходите за предоставената помощ за инвестиционния проект (които възлизат на 121 млн. EUR в нетна сегашна стойност).
5.1.6. Мнение относно необходимостта от помощта
(167)
Португалия подчерта, че помощта ефективно и решително е допринесла за решението на Petrogal да осъществи инвестицията, тъй като е трябвало да се гарантира нейната доходност. Съветът на директорите на Galp одобри инвестиционния проект на 5 март 2008 г., след като получи писмото за допустимост от националните органи, издадено на 23 януари 2007 г. Първият ангажимент за поръчване на оборудване е от 14 март 2008 г., тоест след сключването на договорите за помощта с португалското правителство на 10 март 2008 г.
(168)
Без помощта инвестиционният проект не би бил осъществен, тъй като неговата доходност не би била обоснована.
(169)
През 2001 г. съветът на директорите на Galp отхвърли по-ранен план за усъвършенстване на рафинерията в Matosinhos, тъй като възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE) в проекта беше под претеглената средна цена на капитала (weighted average cost of capital - WACC) на Galp Energia за неговите дейности по рафиниране.
(170)
През 2005 г. съветът на директорите на Galp преразгледа стратегическата възможност да се предприеме проект за преобразуване на двете рафинерии. След вътрешно проучване на алтернативните инвестиционни проекти през март 2008 г. на съвета на директорите бе представен проект за преобразуване на рафинериите в Sines и Matosinhos. Вътрешният процент на възвръщаемост, свързан с преразгледаната инвестиция в размер на [] млн. EUR, беше изчислен на [8-10] % без никакъв стимул, което е с [] процентни пункта над WACC на Galp Energia за дейностите по рафиниране (определена на [7-9] %).
(171)
Решението на съвета на директорите на Galp от март 2008 г. беше основано на следния анализ на чувствителността на вътрешната норма на възвръщаемост (internal return rate - IRR) на инвестиционния проект:
Таблица 3
С помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[10-50] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[8-10] %
Източник: GALP
(172)
Съгласно съображенията на изпълнителния комитет на Galp от 10 януари 2008 г. WACC и вътрешният „най-нисък процент на възвръщаемост“ (hurdle rate) (рискова премия, добавена към цената на капитала (43) на дружеството за сферата на доставките, рафинирането и логистиката са били съответно [7-9] % и [10-12] %.
(173)
Португалия посочи, че WACC и вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост, определени от Galp Energia, са били в съответствие със стандартната практика в отрасъла на рафинирането и че използването на тези икономически критерии се приема широко от всички големи компании в отрасъла. В подкрепа на тези твърдения Португалия предостави на Комисията таблица, изготвена от Citigroup, Bloomberg и Broker Research през 2010 г., в която се прави сравнение на WACC на големи компании, извършващи дейност в отрасъла.
(174)
Португалия изразява становището, че решението за инвестицията е било и продължава да е в съответствие с практиката и обичайните изисквания за доходност, към която получателят се стреми във всички свои проекти. За оценка на доходността освен WACC като допълнителен критерий се използва и най-ниският процент на възвръщаемост. Прогнозите на бъдещите парични потоци по принцип не са безгрешни. Винаги има известна несигурност (риск), свързана с прогнозите за паричните потоци; за колкото по-далечно бъдеще се отнася, толкова по-голям е шансът прогнозата да е неточна и да съдържа грешки. Най-често използваният начин за справяне с несигурността е да се добави рискова премия към цената на капитала (WACC) и да се използва нейният процент като минимален процент на печалба, която трябва да се получи от инвестицията (най-нисък процент на възвръщаемост). Поради това разликата между стойността на най-ниския процент на възвръщаемост и стойността на WACC е допълнителната очаквана печалба, когато се взема решение дали да се инвестира, защото с нея се приема допълнителният риск, присъщ на прогнозните бъдещи парични потоци. Португалия заяви, че най-ниският процент на възвръщаемост е включен в анализа и решението за инвестиционните проекти на Galp Energia от 2002 г. насам. През тази година е било решено, че най-ниският процент на възвръщаемост, приложим към проектите, ще представлява WACC, увеличена със спред от [1-5] процентни пункта. През 2006 г. Galp Energia взе решение да изчислява най-ниския процент на възвръщаемост по малко по-различен начин, а именно вместо да добавя [1-5] процентни пункта към WACC, дружеството предпочете да увеличи WACC с [10-50] % (WACC2006 + най-нисък процент на възвръщаемост2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Този нов критерий е резултат от вътрешната преценка, че, предвид различните равнища на WACC за всеки стопански отрасъл, използването на процент върху основата изглежда по-подходящо и последователно в сравнение с използването на абсолютна стойност. Като допълнително обяснение Португалия предостави на Комисията различните WACC и най-ниски проценти на възвръщаемост, прилагани от Galp Energia между 2002 и 2006 г. за всеки стопански отрасъл: доставка и рафиниране, маркетинг на петролни продукти, проучване и производство, газ и енергия.
(175)
Португалия заяви, че в съответствие с международно признатите стандарти за проекти от този вид, тъй като разликите в инвестицията все още са значителни на този етап на инженерната разработка (първоначален технически проект), съветът на директорите на Galp е счел, че проект с такова значение и норма на възвръщаемост, толкова близка до WACC, не е жизнеспособен, тъй като в крайна сметка възвръщаемостта лесно би могла да се окаже по-малка от референтната стойност.
(176)
При все това, ако в инвестиционния проект се вземе предвид предоставянето на данъчния стимул, възвръщаемостта от инвестиционния проект би била [9-11] %, което в контекста на стратегическото естество на инвестиционния проект беше счетено за приемлив минимум за стартиране и одобряване на поемането на ангажименти с доставчиците на оборудване.
(177)
Португалия представи списък с алтернативни инвестиционни проекти, които дружеството Petrogal е могло да предприеме към момента, в който беше взето решението за инвестиционния проект. Поради ограничените достъпни финансови ресурси за нови инвестиции е налице конкуренция между няколко бизнес сфери на Galp Energia за тези ограничени ресурси и е въведена строга политика на подбор.
(178)
При все това, ако не беше сключен договорът за помощта с португалската държава и инвестиционният проект бе изоставен, конкурентоспособността на двете рафинерии неминуемо щеше да се влоши. Според Португалия, ако инвестиционният проект не беше предприет, използването на капацитета на рафинериите щеше да намалее до [80-90] % в отговор на пазарната тенденция за намаляване на търсенето на бензин и течно гориво (тъй като в проучванията се предвижда значително понижение на търсенето между 2008 и 2020 г., като то ще намалее между [20-30] % и [40-50] %). Рафинериите щяха да поддържат само много ограничен марж от рафинирането. За преодоляване на тази ситуация щеше да бъде предприета радикална програма за преструктуриране със съкращения на работни места.
(179)
Тъй като Комисията изрази съмнение, че в своето решение съветът на директорите на Galp не е взел предвид промени в икономическата обстановка, тя поиска от Португалия да предостави подробен анализ на съпоставителния сценарий без инвестиционния проект. За тази цел Комисията поиска от Португалия да представи IRR на инвестиционния проект, като се отчете потенциалната доходност на рафинериите, ако инвестиционният проект не беше реализиран и като се вземе предвид понижаването на маржовете от рафинирането.
(180)
Съпоставителният сценарий на Португалия е обобщен в таблица 4:
Таблица 4
Печалба
Нова окончателна стойност на инвестицията
С помощта
Нетна сегашна стойност
[200-250] млн. EUR
[150-200] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Според Португалия „фактът, че даден проект може да е от голямо, дори стратегическо значение за дадено дружество не означава, че това е единственият или неоспорим проект, ако IRR не се увеличи, така че да отговори на минималните допустими изисквания“ (какъвто е бил случаят през 2001 г.).
5.2. Мнение на Португалия относно мненията на трети страни
(182)
Португалия подчертава високото равнище на участие на различни субекти (общини, съюзи и отраслови и промишлени асоциации) и изброява всички мнения, които подкрепят стойността на инвестиционния проект от гледна точка на регионалното развитие и енергийната ефективност.
5.2.1. Констатации относно мненията на конкуренти № 1 и № 2
(183)
В допълнение към своето писмо от 21 януари 2010 г. Португалия обяснява, че пазарът на суровини за вакуумна дестилация е много нестабилен и не предлага необходимите стабилни доставки на вакуумен газьол за захранване на цех за хидрокрекинг с размерите на цеха в Sines. Що се отнася до производството на остатъци от хидрокрекинг, Португалия потвърждава, че те са на практика незначителни, тъй като цехът за хидрокрекинг ще използва технология за изокрекинг.
(184)
Португалия повтаря, че инвестиционният проект ще стимулира регионалното развитие в необлагодетелствани региони (разкриване и запазване на работни места, обучение на работници, икономии от мащаба, трансфер на технологии, странични ефекти и др.) дори ако бъде осъществен в предварително съществуващи рафинерии и това се потвърждава от всички получени положителни мнения. Освен това в тези мнения се подчертава стратегическото значение и стойността на инвестиционния проект за околната среда за разлика от мненията, според които заетостта е единствената регионална полза.
(185)
По отношение на таблицата, изготвена от конкурент № 1, в която се сравнява съотношението „помощ спрямо разкрити работни места“ в други проекти с регионална ad hoc помощ (вж. съображение 89), Португалия подчерта, че в таблицата не се включват други проекти в рафинирането или в друга капиталоемка промишленост. Поради тази причина инвестиционният проект не трябва да се сравнява с представените в таблицата проекти, а вместо това с помощи за големи инвестиционни проекти в същия икономически отрасъл (вж. решенията на Комисията от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 898/06 - Repsol Polimeros и от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, в които съотношението „помощ/разкрити работни места“ би било в съпоставим диапазон в сравнение с проекта на Petrogal).
(186)
По подобен начин се получават еквивалентни стойности, ако се сравнява съотношението „непреки работни места/преки работни места“ със съпоставими проекти (например проектите, посочени в съображение 185).
(187)
Португалия изтъква повторно, че съветът на директорите на Galp е одобрил инвестиционния проект през март 2008 г. след като през януари 2007 г. е получил писмено потвърждение от португалските органи, че инвестиционният проект отговаря на критериите за държавна помощ. Поради това помощта беше предоставена при известни условия (по-специално беше необходимо одобрението на Комисията) преди започване на работа по проекта. Първата стабилна поръчка бе осъществена през март 2008 г., след като Petrogal подписа договорите за помощта.
(188)
Португалия отхвърля мненията на трети страни, че дружеството Petrogal е взело решение за стартиране на инвестиционния проект още през 2006 г.
(189)
Португалия признава, че са били извършени проучвания на осъществимостта преди окончателното решение. Тази информация е абсолютно необходима на съвета на директорите на Galp, за да вземе решение, но тя не означава, че съветът на директорите на Galp вече е бил взел решение.
(190)
Португалия продължава да твърди, че инвестиционният проект не би бил реализиран без помощта.
(191)
Португалия обяснява, че IRR на инвестиционния проект е бил недостатъчен в сравнение с равнището на поетия риск и привлекателността на други проекти ([]), които са от решаващо значение за развитието на Galp Energia. От това следва, че инвестиционният проект не би бил осъществен без помощта.
(192)
От получените мнения на трети страни Португалия заключава, че съответният географски пазар не е пазарът на Португалия, а най-малко пазарът на Иберийския полуостров.
(193)
Португалия уточнява, че пазарните дялове на Petrogal за дизелово гориво (на ниво „след рафиниране“, на едро и на дребно) никога не биха надхвърлили 25 %, ако съответният географски пазар обхваща Иберийския полуостров или по-голям регион.
(194)
Португалия потвърждава повторно, че във всеки случай инвестиционният проект няма да окаже въздействие върху пазарите за търговия на дизелово гориво на едро и дребно, тъй като цената на ниво „след рафиниране“ се определя от пазарните условия: поведението на Petrogal е като на получател на цената. Ако случаят не беше такъв, клиентите на Petrogal лесно биха преминали към внос, тъй като според Португалия няма пречки (технически, тарифни, логистични (44) и др.) за вноса на дизелово гориво от други държави членки. Изискванията за внос в Португалия са в съответствие с изискванията на ЕС.
(195)
Португалия представи агрегирани данни за вноса на дизелово гориво (по море и по суша) в Португалия.
Таблица 5
Внос и износ на дизел
Година
2006
2007
2008
2009
ВНОС
Общо (хил. тонове)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
ИЗНОС
Общо (хил. тонове)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Източник: данни на DGEG (курсив) и Petrogal
(196)
Освен това Португалия разполага с достатъчен капацитет за съхранение: Португалия предостави данни, които показват, че отделните оператори са предпочели различни стратегически варианти (инвестиране в капацитет за съхранение или съоръжения на лизинг), както и че и двете алтернативи са възможни и приемливи. Основните оператори не са увеличили своя капацитет за съхранение въпреки възможностите, които са възникнали на пазара, което е знак, че техните ресурси за съхранение са достатъчни, за да поддържат на маркетинговите им дейности. Португалия посочва, че се наблюдава постоянен растеж на общия внос на дизел, както и леко понижение на износа. Това е резултат от постоянния растеж на пазара и увеличаващия се дефицит на местния производствен капацитет. При все това стойностите за 2009 г. отразяват въздействието на инцидент в рафинерията в Sines, който ограничи функционирането на рафинерията и производството за срок от няколко седмици. Операторите са били принудени да увеличат вноса през тази година, което показва наличието на алтернативни варианти за доставки.
(197)
Вносът на дизелово гориво в Португалия през 2009 г. представлява 27,2 % от общото потребление на дизелово гориво през тази година. През предходните години средният внос на дизелово гориво е представлявал около 14 % от годишното потребление на дизелово гориво в Португалия (около 5,4 млн. тона).
(198)
Поради това Португалия счита, че нейният пазар на дизелово гориво е отворен и конкурентен пазар с улеснена търговия и цени, базирани на цената на суровия нефт и разходите за рафиниране и дефинирани от алтернативите за внос по цени на Platts.
(199)
Що се отнася до тежката нафта, Португалия счита, че пазарът представлява поне пазара на ЕИП, тъй като нафтата е продукт, който се търгува в международен план.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
6.1. Наличие на държавна помощ
(200)
В съответствие с член 107, параграф 1 от Договора, освен когато е предвидено друго в Договора, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(201)
Помощта на Португалия за Petrogal ще бъде под формата на данъчен кредит. Следователно може да се счита, че помощта е предоставена от държава членка и чрез ресурси на държава членка по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(202)
Помощта се предоставя само на едно дружество, Petrogal, и поради това е избирателна.
(203)
Помощта се предоставя за инвестиция, която ще доведе до увеличено производство на дизелово гориво и тежка нафта. Тъй като тези продукти се търгуват между държавите-членки, има вероятност мярката да засегне търговията между държавите-членки. Помощта, предоставена на Petrogal, ще облекчи дружеството от разходи, които то по принцип би трябвало да поеме. В съответствие с това Petrogal ще се възползва от икономическо предимство в сравнение със своите конкуренти. Следователно чрез облагодетелстването на Petrogal и неговото производство по този начин помощта нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.
(204)
В съответствие с това Комисията счита, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(205)
След като бе установено, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да се прецени дали мярката може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
6.2. Законност на мярката за помощ
(206)
Португалия спази задължението за уведомление, произтичащо от член 108, параграф 3 от Договора, като уведоми за помощта, преди да я приведе в действие.
6.3. Правно основание за оценката
(207)
Тъй като целта на помощта е стимулиране на регионалното развитие, основата за оценяване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар са ННРП, и по-специално разпоредбите на раздел 4.3 от ННРП, свързани с големи инвестиционни проекти, и критериите за задълбочена оценка на регионална помощ за големи инвестиционни проекти, определени в съобщението за задълбочена оценка, освен ако официалното разследване доведе до заключението, че праговете, определени в точка 68, буква а) („тест за пазарния дял“) и буква б) („тестове за увеличението на капацитета и пазарните показатели“) от ННРП не са надхвърлени.
(208)
Комисията трябва да извърши своята оценка в три стъпки:
-
на първо място, тя трябва да оцени съвместимостта на мярката с общите разпоредби на ННРП;
-
на второ място, тя трябва да провери дали тестът за пазарния дял и тестовете за увеличението на капацитета и пазарните показатели съгласно точка 68, букви а) и б) („тестовете съгласно точка 68, букви а) и б)“) със сигурност не са спазени;
-
на трето място, в зависимост от резултата от оценката във втората стъпка, тя може да предприеме задълбочена оценка.
6.4. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(209)
Комисията провери дали предоставената помощ е в съответствие с общите разпоредби на ННРП. Тази оценка доведе до следните констатации:
(210)
В решението за откриване на помощта Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция или може да бъде разглеждан като заместваща инвестиция.
(211)
Комисията взе под внимание мнението на Португалия, представено в съображения 130 и 131, че инвестициите водят до разширяване на съществуващ обект и основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект и че поради това инвестицията може да се счита за първоначална инвестиция съгласно определението в точка 34 от ННРП.
(212)
В действителност новият цех за вакуумна дестилация и цехът за висбрекинг в Matosinhos, както и новият цех за хидрокрекинг в Sines ще функционират едновременно с първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват; поради това инвестиционният проект не представлява заместване, а разширяване на производствената система. Освен това инвестиционният проект ще доведе до преобразуване на рафинериите, при което те ще бъдат оборудвани с нови технологични инфраструктури за преобразуване на по-тежки фракции на суров нефт в бензин и дизелово гориво.
(213)
Конкурент № 1 не възразява срещу разглеждането на инвестицията като първоначална инвестиция, но счита, че инвестицията представлява просто разширяване на съществуващ обект.
(214)
В съответствие с това Комисията счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция по смисъла на точка 34 от ННРП и следователно съмненията дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция са разсеяни.
(215)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, приложими по отношение на ad hoc помощ, съгласно определението в точка 38 от ННРП. По-специално Комисията изрази съмнения дали писменото потвърждение на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, определени в схемата (45), би могло да замени изискваното писмо за намерение.
(216)
Точка 38 от ННРП гласи следното: „Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта, е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта (…). Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“
(217)
Терминът „започване на работи“ е определен в бележка под линия 40 от ННРП като започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване.
(218)
Комисията взе под внимание следната фактологична информация, представена от Португалия:
-
Petrogal кандидатства за помощта на 22 януари 2007 г.;
-
на 23 януари 2007 г. Португалия потвърди, че по принцип проектът за помощ отговаря на условията;
-
помощта бе одобрена от Министерския съвет на Португалия на 6 март 2008 г., но предоставянето на помощта подлежи на одобрението на Комисията и Petrogal няма да се възползва от помощта преди 2011 г. (след като инвестицията бъде реализирана);
-
на 8 март 2008 г. съветът на директорите на Petrogal разреши поемането на ангажимент за поръчване на оборудване;
-
първата стабилна поръчка бе осъществена на 14 март 2008 г. Строителните работи по инвестицията започнаха по същество през ноември 2008 г. в Sines и през януари 2009 г. в Matosinhos.
(219)
Комисията счита, че договорите за помощта, подписани на 10 март 2008 г. между Португалия и Petrogal, и публикуването на резолюциите на Министерския съвет, приети на 6 март 2008 г. в португалския официален вестник (46), са поне еквивалентни на писмо за намерение и следва да се считат за по-строго доказателство за официален стимулиращ ефект от писмото за намерение, което се изисква съгласно точка 38 от ННРП. Тези договори за помощ бяха подписани преди започването на работите по инвестиционния проект.
(220)
Поради това Комисията счита, че съмненията относно официалния стимулиращ ефект са разсеяни.
(221)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно приноса на инвестицията към регионалното развитие. В този контекст Комисията също така изрази съмнения относно необходимостта от помощта и подчерта, че „ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията“ (47).
(222)
Конкуренти № 1 и № 2 изтъкнаха, че дружеството Petrogal би осъществило инвестиционния проект и без помощта. Според тях то представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланса между търсенето и предлагането на дизелово гориво и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Всички оператори в Европа извършват подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ.
(223)
Поради това трябва да се оцени дали помощта е необходима, за да се създаде реален стимулиращ ефект за реализирането на инвестиция, която в противен случай не би била осъществена в тези два подпомагани региона, или инвестицията би била осъществена при всички положения. В тази връзка Комисията трябва да установи дали помощта е променила поведението на Petrogal, така че то да предприеме допълнителни инвестиции в засегнатите региони.
(224)
Изглежда стратегическото решение за инвестиране е било взето пред 2006 г. Това е отразено в документ, публикуван от Galp Energia през октомври 2006 г. (48) Както се посочва в годишния доклад на Galp Energia за 2006 г., съветът на директорите е взел изпълнителното решение относно инвестиционния проект на 23 януари 2007 г. (49) и на 5 март 2008 г. (тоест след като е получил писмото за допустимост от националните органи от 23 януари 2007 г.). Съветът на директорите взе оперативно решение да поръча първото оборудване, свързано с инвестиционния проект, на 14 март 2008 г.
(225)
Португалия заяви, че Petrogal не е предприело инвестицията до 2008 г. поради нейната недостатъчна финансова жизнеспособност и че в крайна сметка съветът на директорите на Galp е взел решение да поръча оборудване и да предприеме строителните работи едва след като португалското правителство е приело съответната резолюция на Министерския съвет.
(226)
Португалия твърди, че наличието на държавна помощ е било решаващо за решението на Petrogal да инвестира. Без помощта инвестиционният проект е щял да бъде изоставен. Дружеството Petrogal е щяло да осъществи алтернативен план за преструктуриране, така че да приспособи своите дейности по рафиниране към промените на пазара и условията за доставки на суров нефт. Освен това наличните финансови средства са щели да бъдат използвани за инвестиране в алтернативни проекти извън сферата на дейностите по рафиниране.
(227)
Португалия представи документи, принадлежащи на Petrogal, които съдържат анализ на очаквания IRR на инвестиционния проект, цената на капитала (WACC), както и списък с евентуални алтернативни инвестиции, които дружеството Galp Energia е могло да предприеме с наличния капитал.
(228)
Комисията счита, че документите, представени на съвета на директорите на Galp на 23 януари 2007 г. и 5 март 2008 г., са били решаващи за оценката на необходимостта от помощта, тъй като решението на съвета е било основано на тези документи.
(229)
Според Португалия изчисленията, предоставени на съвета на директорите на Galp през 2008 г., показват IRR на инвестиционния проект от [8-10] % без държавна помощ. Този IRR далеч надхвърля WACC на Petrogal от [7-9] %.
(230)
Португалия обаче обясни, че решенията на съвета на директорите на Galp са били базирани на подхода за най-нисък процент на възвръщаемост, който е бил въведен още през 2002 г. Най-ниският процент на възвръщаемост или минималният приемлив процент на възвръщаемост (minimum acceptable rate of return - MARR) е минималният процент на възвръщаемост от даден проект, който вземащите решения са съгласни да приемат преди започване на проекта, като се отчита рискът и пропуснатите ползи от изоставянето на други проекти. Други използвани изрази за „най-нисък процент на възвръщаемост“ са „коефициент на възвръщаемост“ или „референтен процент“.
(231)
Считано от 2006 г. вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост за дейностите по рафиниране беше определен на [110-150] % от WACC, а именно [10-12] %. По принцип не се взема решение за инвестиране, ако изчисленият IRR не надхвърля този праг. В този случай помощта увеличава IRR с [1-3] процентни пункта - от [8-10] % на [9-11] %, както е показано в таблица 3 в съображение 171, съдържаща изчисленията, предоставени на съвета на директорите през 2008 г. Макар че коригираният с помощта IRR остава значително под вътрешния най-нисък процент на възвръщаемост, допълнителният предпазен марж, създаден с помощта, беше счетен за достатъчен от съвета на директорите на Galp за окончателното одобрение на инвестиционния проект.
(232)
Най-ниският процент на възвръщаемост е инструмент, който се използва от дружествата в ситуации, когато трябва да се вземе решение със значителна степен на риск, и поради това може да варира в зависимост от риска, свързан със съответните проекти. Най-ниският процент на възвръщаемост може също така да се влияе от валутата, в която се изчислява: в области с високи равнища на инфлация най-ниският процент на възвръщаемост е по-висок в сравнение с области с ценова стабилност.
(233)
Досега в решенията за държавна помощ в областта на регионалната помощ не бе използвана концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ с цел вземане на решение по въпросите, свързани с необходимостта от помощта и стимулиращия ѝ ефект. Концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ не се споменава и в съобщението за задълбочена оценка. При все това концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ вече бе използвана в ограничен брой решения за държавна помощ (например в решението на Комисията от 23 февруари 2011 г. относно дело за държавна помощ N 204/2010 - Швеция - Помощ за научноизследователска и развойна дейност, предоставена на Volvo Aero за Trent XWB ICC, все още непубликувано в ОВ), предимно в решения за проекти с високи равнища на риск, приети съгласно рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (50).
(234)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект се характеризира с множество рискове, които оправдават използването на подхода с най-ниския процент на възвръщаемост. Инвестиционният проект представлява най-голямата производствена инвестиция, осъществявана в Португалия. Реализирането на инвестиционния проект ще отнеме няколко години. Изчисленията на разходите за инвестиционния проект са изключително трудни: всъщност Португалия представи стойности, които показват, че първоначалните изчисления на разходите на практика са били значително надвишени. Тъй като инвестиционният проект е ориентиран в дългосрочен план, прогнозите за маржовете на рафинериите в дългосрочен план са изключително трудни, особено в ситуации, в които в дългосрочен план традиционните коли с вътрешно горене могат да бъдат заместени с електрически и други автомобили.
(235)
В емпирично проучване (51) от 2006 г. за анализ на над 100 самостоятелно докладвани най-ниски проценти на възвръщаемост (основно за дружества в Северна Америка) се отчита среден най-нисък процент на възвръщаемост от 14,1 % и разлика в абсолютно изражение между WACC и най-ниския процент на възвръщаемост от 5 процентни пункта, а именно около 155 % от WACC. Предвид тази информация най-ниският процент на възвръщаемост, прилаган от Petrogal и Galp Energia за нефтопреработвателния отрасъл, prima facie не изглежда прекомерен.
(236)
С оглед на тези елементи, и по-специално с оглед на специфичните характеристики на отрасъла и делото (а именно значението на присъщите рискове предвид размера на инвестиционния проект и неговия дългосрочен експлоатационен период), Комисията счита, че най-ниският процент на възвръщаемост може да се вземе предвид при решението дали помощта е била необходима като стимул за реализиране на инвестиционния проект или не.
(237)
Конкуренти № 1 и № 2 потвърдиха, че не съществува референтен показател в отрасъла на дейностите по рафиниране. При все това конкурент № 1 посочи, че би счел референтен показател (а именно норма на възвръщаемост) в размер на 10 % за достатъчен за осъществяването на инвестиционния проект. Комисията отбелязва, че този референтен показател от 10 % е много сходен с IRR в размер на [9-11] % след предоставянето на помощта, която IRR е изпратена през 2008 г. на съвета на директорите на Galp. Поради това Комисията счита, че помощта не надхвърля сумата, която би била счетена за необходима от конкурент за постигане на приемлива IRR.
(238)
Следователно изглежда, че мярката за помощ приближава изчислената IRR до най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal и посочения от конкурент № 1 референтен показател. След добавяне на помощта IRR не превишава нито най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal, нито референтния процент на конкурента, което предполага, че помощта не е прекомерна. Фактът, че инвестиционното решение е било взето през 2008 г. в ситуация, в която коригираната с помощта IRR все още е продължавала да бъде далеч под декларирания най-нисък процент на възвръщаемост сам по себе си не е достатъчен, за да доведе до съмнения относно значението на най-ниския процент на възвръщаемост. От по-ранните изявления на съвета на директорите на Galp е очевидно, че съветът е бил наясно със стратегическото значение на инвестиционния проект за обръщане на тенденцията за намаляване на маржовете от рафиниране. Въпреки че най-ниският процент на възвръщаемост не е бил напълно достигнат, този стратегически елемент изглежда е бил достатъчен, за да обоснове известно отклонение от най-ниския процент на възвръщаемост.
(239)
В резултат на това Комисията счита, че помощта е била необходима като стимул за инвестиране и че не е превишила необходимия размер за тази цел. В тази връзка не е съвсем правилно да се твърди, че всички оператори в Европа са осъществили подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ. Комисията е анализирала и други мерки за помощ за подобни инвестиции. Такъв бе случаят например в решение на Комисията N 283/2004 (52) относно цех за хидрокрекинг на дестилат.
(240)
Като се позова на точка 10 от ННРП в решението за откриване на процедурата, Комисията изрази съмнения относно приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие предвид ограничения брой (150) разкрити работни места в сравнение с размера на помощта (160 млн. EUR), както и дали очакваният принос към регионалното развитие наистина компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта.
(241)
Комисията отбелязва, че, както бе подчертано и от конкурент № 1, размерът на помощта спрямо броя разкрити работни места наистина значително надхвърля нивото на помощ спрямо броя разкрити работни места в предишни скорошни дела за ad hoc помощ (вж. съображение 89). В няколко отрицателни решения за държавна помощ (53) бе заключено, че регионалният принос е недостатъчен въз основа на броя разкрити работни места.
(242)
Португалия приема твърдението, че размерът на помощта спрямо броя разкрити преки работни места е много голям; това обаче се обяснява с капиталоемкия характер на инвестиционния проект, който е присъщ за инвестициите в този отрасъл: в миналото Комисията е одобрявала заявления за схеми за помощ в този отрасъл, подлежащи на индивидуално уведомление, с още по-голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места (54). Португалия счита, че трябва да се вземат под внимание други фактори вместо размера на помощта спрямо броя разкрити преки работни места, например значението на разкриването на непреки работни места, разкриването на временни работи места и други свързани аспекти.
(243)
В предишни решения Комисията винаги е вземала под внимание разкриването на преки работни места. Освен това в редица решения беше взето предвид разкриването на непреки работни места (55).
(244)
Първоначално Португалия заяви, че всяко разкрито (или загубено) пряко работно място ще доведе до три непреки работни места. Съотношението 3:1 беше обосновано с позоваване на други дела в същия отрасъл в Португалия (56), за които Комисията е приела подобни или по-високи съотношения в миналото. Потенциалът за разкриване на непреки работни места произтича от дейности по поддръжка, което е пазарната ниша, която вероятно ще извлече най-голяма полза от проекта. Такъв ще бъде ефектът от увеличената технологична сложност на рафинериите, която ще доведе до сключване на договори с подизпълнители за услуги, които изискват все по-висококвалифицирани служители и техници.
(245)
Португалия подкрепи своя аргумент, като се позова на скорошен работен документ на Комисията относно нефтохимическия отрасъл (57), в който се посочва, че макар в тази промишленост да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че 400 000-600 000 работни места зависят пряко от промишлеността на рафинирането в ЕС. В бележка под линия 41 от същия документ се посочват допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга. Въз основа на тези аргументи би могло да се обоснове по-високо съотношение от 3:1, по-специално 4:1-6:1, а ако се вземе под внимание и разкриването на работни места в логистиката и маркетинга, дори 12:1.
(246)
Португалия също така посочи, че в съпоставителен сценарий „без помощ и без проект“ Petrogal би преструктурирало своите рафинерии и би намалило своята работна сила със 160 преки работни места. Поради това в своята оценка на приноса на помощта към регионалното развитие Комисията следва да вземе под внимание 310 разкрити или запазени преки работни места (58) и приблизително 930 (59)-3 720 непреки работни места, които евентуално произтичат от инвестиционния проект, което би смекчило огромния размер на помощта спрямо броя разкрити преки работни места.
(247)
В допълнение към това Португалия подчерта, че инвестиционният проект представлява най-голямата единична инвестиция, осъществявана някога в Португалия, и ще доведе до разкриването на 3 000 временни работни места в засегнатите региони по време на строителните работи.
(248)
Освен това в предишни съобщения (60), с които беше одобрена регионална ad hoc помощ, Комисията се позова на важността на следните фактори:
-
увеличаване на доходите на служителите (създаване на по-добре платени преки и непреки работни места),
-
социалното благосъстояние в региона (чрез подобрена околна среда и условия на живот, спонсориране на местни мероприятия),
-
подобряване на потенциала на човешките ресурси (чрез обучение, образование, докторски програми),
-
принос към научноизследователската и развойната дейност, трансфера на технологии и ноу-хау (като резултат от инвестицията за усъвършенстване),
-
повече дейности за подизпълнители в засегнатите райони,
-
подобрено използване на съществуващите пристанищни съоръжения.
Тези фактори определено са положителни елементи, които могат да се вземат под внимание в оценката на приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие в Португалия.
(249)
Следователно мненията на Португалия и няколко заинтересовани страни се позовават на други примери за важен принос към регионалното развитие от гледна точка на социално и екологично въздействие, повишено обучение и протоколи с висши учебни заведения.
(250)
Португалия също така се позова на развитието на веригата на доставки и въздействието от изграждането на новите цехове върху националната промишленост, като ще бъде оказано въздействие върху гражданското инженерство, строителството и машиностроенето. Това определено е положително въздействие, но то е или само временно, или е от общо естество (вж. съображение 154).
(251)
Комисията взема под внимание дългосрочните положителни странични ефекти от инвестиционния проект в засегнатите региони, както са представени от Португалия. По-специално, очакваният дълъг експлоатационен период на рафинериите (които се очаква да функционират поне 30 години), положителното въздействие върху отраслите с подизпълнители, значителният обем на обучението и броят на сключените протоколи с училища и университети показват значението на рафинериите в засегнатите региони. Макар че голяма част от тези положителни странични ефекти вече съществуват като последица от дългосрочното съществуване на рафинериите, може да се приеме, че инвестициите определено засилват значението на присъствието на Petrogal в районите на Sines и Oporto.
(252)
Освен това Португалия представи анализ на разходите и ползите от проекта за помощта. Целта на анализа на разходите и ползите е инвеститорът да надхвърли анализа на жизнеспособността на проекта и да вземе под внимание всички (дисконтирани) социални разходи и ползи, произтичащи от проекта. В този контекст в анализа на разходите и ползите се изразяват количествено очакваните ползи, включително размерът на данъците от пряка и непряка заетост, приносът за избягване на безработица (чрез запазване на съществуващи работни места), размерът на данъците върху потреблението, допълнителните приходи за пристанището в Leixões, прякото подпомагане на местните общности и др.
(253)
В анализа на разходите и ползите се заключава, че помощта е от голяма полза за Португалия. Разбира се, географският обхват на анализа на разходите и ползите надхвърля регионите Norte и Alentejo, пряко засегнати от инвестиционния проект. При все това, ако националните ползи се разпределят пропорционално към засегнатите региони в съответствие с тяхната относителна икономическа тежест, регионите Norte и Alentejo ще се възползват от 34,8 % от тези национални ползи.
(254)
Освен това Португалия подчерта, че помощта и произтичащата инвестиция оказват положителни ефекти и в други области на политиката, а не само в областта на регионалното развитие. Португалия подчерта стратегическото значение на инвестиционния проект на национално равнище и от гледна точка на значението му за сигурността на европейските енергийни доставки. Тези положителни ефекти включват намалена зависимост от внос, отговор на увеличаващите се нужди от дизел, подобряване на енергийната ефективност на двете рафинерии и положително въздействие върху околната среда. Тези аргументи не могат да бъдат взети предвид за оценката на приноса на помощта към регионалното развитие.
(255)
Въпреки очевидно непропорционалния prima facie размер на помощта спрямо броя на разкритите работни места, положителните непреки ефекти (непреки работни места, странични ефекти, разкриване на добре платени работни места, подобряване на качеството на човешките ресурси, подобряване на социалното благосъстояние) показват регионален принос за Alentejo и Norte, който не може да се счита за пренебрежим. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения относно приноса на помощта към регионалното развитие са разсеяни.
(256)
В допълнение към това следващите раздели относно прилагането на точка 68, букви а) и б) показват, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла са ограничени, тъй като засегнатите от инвестиционния проект пазари се представят задоволително, тоест на тези пазари не се наблюдава абсолютен или относителен спад. Освен това Petrogal не разполага с голям пазарен дял на съответния пазар „след рафиниране“, с който да може да злоупотребява чрез антиконкурентно поведение. Заместването на вноса на тежка нафта за отрасъла за ароматни продукти оказва ограничено въздействие върху доставчиците от ЕИП. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла не се компенсират от очаквания принос към регионалното развитие, са разсеяни.
(257)
В съответствие с точка 9 от ННРП Petrogal не е дружество в затруднено положение по смисъла на съобщението на Комисията относно Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (61).
(258)
В съответствие с точка 39 от ННРП собственото участие на Petrogal към допустимите разходи е над 25 % (вж. съображение 36 по-горе).
(259)
В съответствие с точка 50 от ННРП допустимите разходи за инвестиционния проект се изчисляват въз основа на допустимите инвестиционни разходи (вж. съображение 35 по-горе).
(260)
В съответствие с точки 71-75 от ННРП правилата за кумулиране на помощта са спазени (вж. съображение 43 по-горе).
(261)
В съответствие с точка 40 от ННРП помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестиционния проект в съответните региони минимум пет години след осъществяването му.
(262)
Поради това Комисията счита, че помощта е в съответствие с общите разпоредби на ННРП.
6.5. Съвместимост с критериите за големи инвестиционни проекти - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(263)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект може да се счита за единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от ННРП, въпреки че рафинериите не са разположени в непосредствена географска близост.
(264)
Макар че двете рафинерии не се намират в непосредствена близост, Португалия счита, че са налице силни икономически, функционални и стратегически връзки между тях. Без инвестицията в цеха за вакуумна дестилация в Matosinhos, свързаната с това инвестиция в цеха за хидрокрекинг в Sines не би била възможна поради риска от чест недостиг на пазара за вакуумен газьол (суровина за цеха за хидрокрекинг). Поради това Португалия счита, че силните функционални връзки правят двете рафинерии икономически неделимо цяло.
(265)
Конкурент № 1 възразява срещу този подход, тъй като счита, че дълготрайните активи на инвестиционния проект могат да се разделят от икономическа гледна точка.
(266)
В едно от мненията на трети страни, получени в отговор на решението за откриване на процедурата, се посочва, че увеличението на производството на тежка нафта е ключово за реализирането на инвестиция от групата La Seda в Sines. Комисията проучи дали инвестицията от La Seda би могла да се счита за единен инвестиционен проект заедно с инвестицията в Matosinhos. Португалия потвърди, че допълнителното количество на произведената тежка нафта ще се използва изключително от Petrogal за вътрешни цели и че тежката нафта няма да се продава на трети страни. Поради това Комисията заключава, че инвестиционният проект не представлява единен инвестиционен проект с инвестиционния проект на La Seda.
(267)
Точка 60 от ННРП се отнася до инвестиционни проекти, които са изкуствено разделени на подпроекти с цел заобикаляне на механизма за коригиране, предвиден да намали максималния интензитет на помощта, който може да се прилага по отношение на инвестиционни проекти над 50 млн. EUR. В този конкретен случай Комисията констатира, че прилаганият интензитет на помощта (12,43 % НСС) е под максималния интензитет на помощта, който следва да се прилага, ако инвестиционният проект бъде счетен за единен инвестиционен проект (14,28 % НСС), и поради това е по-нисък от максималния интензитет на помощта, от който двата проекта биха могли да се възползват поотделно. Поради това максималният интензитет на помощта е бил спазен дори в случай на единен инвестиционен проект и Комисията заключава, че не е необходимо да се проучва дали двата проекта в Sines и Matosinhos представляват единен инвестиционен проект въпреки своята географска отдалеченост, тъй като въпросът не е от значение за оценката на съвместимостта на помощта съгласно ННРП.
(268)
Изчисляването на интензитета на помощта съгласно точка 67 от ННРП зависи от това дали инвестиционният проект се счита за единен инвестиционен проект или за два отделни инвестиционни проекта. Във втория случай, ако инвестициите в двете области бъдат взети поотделно, при изчисляването на интензитета на помощта ще бъдат взети предвид два различни стандартни тавана на интензитет на регионалната помощ, приложими за Sines (40 %) и за Matosinhos (30 %).
(269)
Както бе съобщено от Португалия, общите планирани допустими разходи за инвестиционния проект възлизат на 1 058 934 146 EUR ([] EUR за инвестицията в Sines и [] EUR за Matosinhos) в номинална стойност.
(270)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Sines възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 13,12 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 15,94 %.
(271)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Matosinhos възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 10,66 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 14,68 %.
(272)
В решението за откриване на процедурата Комисията провери различния интензитет на помощта в двата региона - 40 % в Sines и 30 % в Matosinhos - и преизчисли максималния интензитет на помощта чрез претегляне на интензитетите на помощта, като пропорционално се взема предвид инвестицията (в нетна сегашна стойност) в съответния регион спрямо цялата инвестиция. Резултатът е интензитет на помощта от 37,18 %, което отговаря на коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(273)
Дори ако инвестиционният проект беше счетен за единен инвестиционен проект, нетната сегашна стойност на общите инвестиционни разходи би била в размер на 974 064 894 EUR. Общата планирана помощ би била в размер на 121 091 314 EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 % БЕП, а това е под изчисления преди това коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(274)
Поради това, тъй като интензитетът на помощта в БЕП би довел до резултат под коригирания максимален интензитет на помощ с оглед на разпоредбите за коригиране, Комисията счита, че предложеният интензитет на помощта за инвестиционния проект е в съответствие с точка 67 от ННРП.
(275)
Португалия увери, че максималният размер на помощта и максималният интензитет на помощта, определени в настоящото решение, няма да бъдат превишени дори в случай на по-ниски или увеличени допустими разходи.
(276)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно някои въпроси, свързани с оценката на помощта в съответствие с правилата, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП. Тези въпроси са както следва:
-
дали продуктите, засегнати от инвестиционния проект, са единствено дизелово гориво и тежка нафта, както твърди Португалия, или се включват и други продукти, свързани с рафиниране, предвид потенциалната взаимозаменяемост на нефтопреработвателните продукти от гледна точка на предлагането и факта, че тежката нафта може да се счита за междинен продукти по смисъла на точка 69 от ННРП;
-
дали съответният продуктов пазар е на ниво „след рафиниране“ за дизелово гориво и за тежка нафта, както твърди Португалия;
-
дали съответният географски пазар за съответните продукти трябва да се определи на национално равнище, регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнище ЕИП;
-
дали получателят Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които принадлежи Petrogal, са с пазарен дял над 25 % на който и да е от съответните пазари (точка 68, буква а) от ННРП);
-
по отношение на всички съответни продукти: дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, е над 5 % на който и да е съответен пазар, измерено на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на съответния продукт за последните пет години е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(277)
В съображения 278-311 Комисията прави повторна оценка дали са превишени праговете на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) с оглед да прецени дали е необходима задълбочена оценка на инвестиционния проект. Първо, проучват се съответните и считаните за съответни продукти във връзка с инвестиционния проект. Второ, идентифицират се произтичащите от това съответни продуктови пазари. Трето прави се анализ дали оценката следва да бъде на пазара на ниво „след рафиниране“, на пазара на едро или на пазара на дребно. В съображения 312-344 се установяват продуктовият пазар и съответният географски пазар, след което съответният продуктов пазар се оценява по отношение на съответния пазарен дял на Petrogal. На последно място, анализът се насочва към въпроса дали увеличението на производствения капацитет надхвърля 5 % от съответното видимо потребление в ЕИП на пазар, на който ръстът на видимото потребление на съответния продукт в ЕИП е незадоволителен.
(278)
Точка 69 от ННРП гласи следното: „съответният продукт по принцип е продуктът, предмет на инвестиционния проект. Ако съответният проект засяга междинен продукт или ако значителна част от производството не се реализира на пазара, съответен продукт може да бъде продуктът надолу по веригата…“. В бележка под линия 64 към тази точка се уточнява, че „когато инвестиционният проект е свързан с производството на няколко различни продукта, необходимо е да се разгледа всеки един от тези продукти.“
(279)
В решението за откриване на процедурата Комисията идентифицира дизеловото гориво и тежката нафта като продуктите, които са пряко засегнати от инвестиционния проект. Тъй като явно цялото произведено количество тежка нафта се използва за производството на нафтени деривати от Petrogal, нафтените деривати също се считат за съответен продукт. Комисията също така прие твърдението на Portugal, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани в рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум) не са засегнати от инвестиционния проект.
(280)
Комисията отчита обяснението на Португалия, че функционирането на рафинериите следва принципа за производство на множество продукти, при което вложената суровина - суров нефт - се преобразува в множество междинни продукти (например тежка нафта, вакуумен газьол) и крайни продукти (например бензин, дизел). Много от междинните продукти незабавно се използват в рамките на различни стъпки от процеса на рафиниране като суровини („суровинни продукти“), докато други се продават на пазара или се използват като суровина за първичната нефтохимическа промишленост, например тежката нафта се използва за производството на ароматни продукти. Техническата производствена функция зависи по-специално от използвания вид суров нефт (не всички видове суров нефт могат да се преработват от дадена инсталация) и от конкретната техническа конфигурация на рафинерията. Рафинерия, която се стреми към увеличаване на печалбите до максимум, се опитва да оптимизира своите печалби от цялата гама продукти, така наречения „марж от рафиниране“, като коригира производството на различните продукти и като се вземат предвид техническите ограничения, произтичащи от производствената функция (и използвания вид суров нефт) и цените на суровините и произведените продукти. При все това възможностите за коригиране на конфигурацията на съществуваща рафинерия без допълнителни инвестиции са изключително ограничени.
(281)
Отрасълът на рафинирането бе изправен пред структурни промени през последното десетилетие. По-леките видове суров нефт стават все по-редки и се заменят все повече с по-тежки видове суров нефт. Същевременно пазарните нужди от дизелово гориво (все по-широко използван заместител на бензина като гориво) бързо нараснаха. Обратно, нуждите от течно гориво, което се използва за производство на електроенергия и в морския транспорт, намаляват и се очаква допълнително да се понижат (поради заместването му в тези случаи с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен). ЕС е нетен вносител на дизелово гориво и износител на бензин (най-вече към пазара на САЩ, който се очаква да се свие).
(282)
Както бе обяснено от Португалия и потвърдено от конкуренти № 1 и № 2, икономическата причина за инвестиционния проект, от една страна, е да се позволи на рафинериите да обработват по-тежки видове суров нефт, а от друга страна, да се промени тяхната конфигурация по начин, който позволява на рафинериите да произвеждат повече дизелово гориво и по-малко течно гориво.
(283)
Както бе описано в раздел 2.2, дизеловото гориво и тежката нафта са пряко засегнатите от инвестиционния проект продукти. Всъщност чрез инвестиционния проект ще се увеличи производството на дизелово гориво (за сметка на течното гориво) и производството на тежка нафта, което според Португалия е неизбежен страничен ефект, дължащ се на технически причини. Комисията отбелязва твърдението на Португалия, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани от рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум), не са засегнати от инвестиционния проект.
(284)
При все това в официалното разследване Комисията установи, че инвестицията в Matosinhos за новите цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг също така ще доведе до производството на вакуумен газьол. Увеличеното производство на дизелово гориво ще се осъществява в Sines, където новият цех за хидрокрекинг ще използва като суровина вакуумния газьол, произведен в рафинериите в Matosinhos и Sines. Като последствие от това вакуумният газьол също трябва да се счита за пряко засегнат от инвестицията продукт, тъй като инвестиционният проект ще доведе до значително увеличение на неговото производство в рафинерията в Matosinhos.
(285)
Португалия заяви, че вакуумният газьол ще бъде използван единствено като суровина за цеха за хидрокрекинг в Sines. Поради това той трябва да бъде счетен за междинен продукт за увеличеното производство на дизелово гориво и да не се оценява отделно. Португалия също така заяви, че необходимите стабилни и сигурни доставки на суровини за цех за хидрокрекинг с размерите на този в Sines не биха могли да се гарантират чрез закупуване на необходимите количества на пазара. Това се дължи на изключително ограничения размер и значителната нестабилност на отворения пазар за суровини за вакуумна дестилация, който е спот пазар. Като последствие от това с доставките на вакуумен газьол от Matosinhos до Sines не се изключват потенциални доставки от трети страни.
(286)
Комисията приема, че вакуумният газьол се счита за междинен продукт и че значителна част от произведения вакуумен газьол не се продава на пазара (като същевременно не се изключват доставки от трети страни). В този случай, както е определено в точка 69 от ННРП, може да се заключи, че по отношение на новия цех за вакуумна дестилация и новия цех за висбрекинг в Matosinhos съответният продукт е продуктът надолу по веригата, а именно дизеловото гориво.
(287)
Комисията също така отбелязва, че конкурент № 1 счита, че остатъците от хидрокрекинг могат да се считат за засегнат от инвестиционния проект продукт (вж. съображение 92). Тъй като Португалия обясни, че поради използването на технология за изокрекинг производството на такива остатъци е на практика пренебрежимо малко (вж. съображение 183), Комисията не счита остатъците от хидрокрекинг за съответен продукт.
(288)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали дизеловото гориво и нафтата са единствените съответни продукти, като изтъкна факта, че нафтата може да се счита за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП, както и че нафтените деривати биха могли да се считат за съответни продукти, за които може би трябва да се проведат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(289)
Португалия представи следните обяснения:
-
Терминът нафта обхваща както тежката, така и леката нафта; тежката и леката нафта не са взаимозаменяеми, нито в производството им, нито в тяхното използване.
-
Тежката нафта е продукт, който се използва като суровина в процесите по рафиниране и в производството на широка гама химически продукти, не само в производството на ароматни продукти.
-
Инвестиционният проект води до допълнително производство на тежка нафта в Sines: производството на тежка нафта в рафинерията в Sines е увеличено с [200-250] хил. тона годишно.
-
По-голямата част от тежката нафта, произведена в рафинерията в Sines, се превозва до рафинерията на Petrogal в Matosinhos, където се преработва заедно с внесената тежка нафта от други държави и произведената тежка нафта в самата рафинерия в Matosinhos (средно [650-700] хил. тона през периода 2007-2009 г.) в продукт от реформинг (62). Общият обем тежка нафта, който се подлага на реформинг в рафинерията в Matosinhos, е [1 000-1 050] тона (средно през периода 2007-2009 г.).
-
От целия допълнително произведен обем от [200-250] хил. тона тежка нафта в Sines, [100-150] хил. тона се превозват до Matosinhos (остатъкът се използва като суровина за хидрокрекинг в Sines) и заменят [100-150] хил. тона вносна тежка нафта; обемът на вноса в размер на [250-300] хил. тона преди инвестицията се понижава на [100-150] хил. тона, тоест с [50-60] %.
-
92 % от внесената тежка нафта през 2009 г. е с произход извън ЕИП, 8 % -от ЕИП (63).
-
Собственият производствен капацитет за тежка нафта в рафинерията в Matosinhos (средно производство за периода 2007-2009 г.: [650-700] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект.
-
Продуктът от реформинг е междинен продукт, който се използва за производство на ароматни продукти.
-
Производственият капацитет за продукт от реформинг не се променя от инвестицията.
-
Произведеният от реформинг продукт в Matosinhos се използва като суровина за цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos.
-
В цеха за ароматни продукти се произвежда широка гама първични ароматни продукти или нафтени деривати, по-специално бензен, толуен, ортоксилен, параксилен и разтвори.
-
Производственият капацитет на цеха за ароматни продукти (средно количество на продажбите през периода 2007-2009 г.: [400-450] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект и не се планира разширяване.
-
Цехът за ароматни продукти е самостоятелно стопанско звено; вътрешната цена за тежката нафта е вносната цена на тежката нафта и това положение ще се запази след осъществяване на инвестицията. Продажната цена на продукта от реформинг, заплащана от цеха за ароматни продукти, се изчислява и ще продължи да се изчислява след осъществяване на инвестицията на [10-20] % от равностойността на вноса на нафтата (CIF NEW) и [80-90] % от равностойността на износа на бензина (RBOB USA), както и транспортните разходи от Sines до Porto.
-
Разходите за суровини (тежка нафта) представляват около [90-100] % от общите производствени разходи за производството на ароматни продукти. Допълнителното производство на тежка нафта в Sines представлява около 14 % от общото количество тежка нафта, което се подлага на реформинг.
-
Първичните ароматни продукти се продават на пазара на нефтохимическата промишленост по пазарни цени; със своя пазарен дял под [0-5] % Petrogal е получател на цената на пазара за ароматни продукти на ЕИП. Общият оборот на цеха на Petrogal за ароматни продукти беше около [] млн. EUR през 2009 г. След реализирането на инвестицията [] % от оборота (около [] млн. EUR въз основа на оборота за 2009 г.) ще бъдат резултат от допълнителното производство на тежка нафта в Sines.
(290)
Комисията отбелязва, че конкурент № 1 счита, че тежката нафта е междинен продукт и че оценката трябва да включва нафтените деривати като съответни продукти.
(291)
С оглед да се вземе решение дали трябва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за нафтените деривати, е необходимо да се даде тълкувание на текста в точка 69 от ННРП. В точка 69 се посочва, че съответният продукт може да бъде продуктът надолу по веригата, когато продуктът от инвестицията е междинен продукт и значителна част от произведените продукти не се продава на пазара. Този текст е насочен към ситуации, в които нарушаващият ефект от помощта върху конкурентите не се усеща или се усеща само отчасти на пазара на междинния продукт и вместо това се прехвърля на пазара на крайния продукт. Въз основа на информацията, представена от Португалия относно определението на съответните продукти, Комисията счита, че помощта не засяга нито производствения обем, нито производствените разходи, нито пък поведението при ценообразуването на цеха за ароматни продукти на Petrogal. Освен това количеството на допълнително произведената тежка нафта в Sines е маловажно в сравнение с общото количество тежка нафта, използвана за реформинг. Поради това Комисията счита, че пазарите на ароматни продукти не са засегнати или са засегнати само непряко и в малка степен (чрез непряко намаляване на вносната цена на нафтата, вж. следващия раздел) от помощта за инвестиционния проект.
(292)
Поради това Комисията счита, че не е необходимо да се извършват тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за пазарите на ароматни продукти.
(293)
Същевременно Комисията счита, че помощта може да засегне пазара на нафта, доколкото инвестиционният проект позволява замяна на вноса и принуждава доставчиците да намерят други купувачи на пазара на тежка нафта. Поради това Комисията извърши тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) по отношение на тежката нафта като съответен продукт.
(294)
В точка 69 от ННРП се посочва, че съответният продуктов пазар включва съответния продукт и неговите заместители, считани за такива от потребителя (от гледна точка на характеристиките, цените и предвидената употреба на продукта) или от производителя (посредством гъвкавост на производствените инсталации).
(295)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение относно съответния пазар за съответния продукт или продукти поради трудности при категоричното идентифициране на списъка със съответните продукти.
(296)
В решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че няма заместители на дизеловото гориво от гледна точка на потребителите. При все това имаше съмнения относно заменяемостта при производството на дизелово гориво от гледна точка на предлагането, тъй като гъвкавостта на производствените инсталации би могла да доведе до производството на други видове продукти (най-вече бензин) чрез промяна на конфигурациите на рафинериите.
(297)
За да разсее тези съмнения, Португалия заяви, че в решението на Комисията за сливане (64), цитирано от Комисията, се разглежда различен контекст, в който дисбалансът между търсенето и предлагането на пазарите на бензин и дизелово гориво е много по-маловажно от сега, и поради това нивото на гъвкавост при превключването между производството на тези два продукта е било достатъчно високо. При все това според Португалия с важното увеличение на нуждите от дизелово гориво от 2000 г. насам тези равнища на избор вече не са достъпни и понастоящем няма допълнителен капацитет, който да отговори на търсенето.
(298)
Макар че това обяснение не изключва изцяло възможността съоръженията за производство на дизелово гориво да се използват за производството на бензин, изглежда нереалистично да се приеме, че дадено предприятие може да изразходва над 1 млрд. EUR, за да увеличи своя капацитет за производство на бензин, при условие че в Европа съществува излишък на производството на този продукт. Различни проучвания (65) сочат спад на нуждите от бензин и остатъчно течно гориво и увеличение на нуждите от дизелово гориво на европейския пазар за моторни горива. Този преход в моделите на търсене означава, че рафинериите произвеждат прекомерни количества от продукти, чието търсене и стойност намаляват, и недостатъчни количества от продукти с нарастващо търсене и стойност (66). Прогнозите за потреблението на бензин в Европа показват значителен спад в периода 2010-2030 г. в резултат на преминаването от коли с бензиново гориво към коли с дизелово гориво и въвеждането на алтернативни източници на енергия. Наличните проучвания също така сочат, че нуждите от бензин ще намалеят поради използването на коли с по-висока енергийна ефективност в САЩ (основен пазар за износ на европейския излишък) и очакваната бъдеща роля на електрическите автомобили.
(299)
Поради това Комисията счита, че в този конкретен случай за този вид инвестиция и в контекста на средносрочната тенденция на продуктовия пазар за съответен продукт следва да се счита дизеловото гориво, включително от гледна точка на предлагането.
(300)
В съответствие с разглеждането на съответните продукти вторият съответен продуктов пазар, който трябва да се проучи, е пазарът на тежка нафта. В рафинерията в Sines производството на тежка нафта е страничен продукт от производството на дизел, а дизеловото гориво е основната причина за инвестицията. Тежката нафта се използва при производството на много широка гама химически продукти, не само при производството на ароматни продукти. В общата си употреба тя не може да се замени с никакви заместители. Поради това Комисията счита, че пазарът на тежка нафта е съответен пазар от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(301)
Поради това Комисията счита, че съответните продуктови пазари от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са продуктовите пазари за дизелово гориво и тежка нафта. За информация ще бъдат представени и данни за нафтените деривати.
(302)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение по въпроса дали тези пазари следва да се оценят на ниво „след рафиниране“, търговия на едро или търговия на дребно.
(303)
Конкуренти № 1 и № 2 считат, че съответният продуктов пазар следва да бъде разширен до продажбите на дизелово гориво на едро и дребно (вж. съображения 93 и 116). Португалия счита, че при делата за държавна помощ подходящото равнище на оценка е нивото „след рафиниране“. В разпоредбите на ННРП не се уточнява на кое ниво следва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б), и по-специално теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(304)
В зависимост от проблема, който трябва да се анализира, и съответната хипотеза за вреда в политиката за защита на конкуренцията се оценява конкурентната ситуация на пазарите на различни равнища - производство, дистрибуция (на едро) и търговия на дребно. Пазарните участници, например в автомобилния сектор, са потребителите и продавачите на отделни коли на равнището на търговията на дребно, дилърите и дистрибуторите на коли на равнището на търговията на едро и дистрибуторите и производителите на производствено равнище. За продуктите, засегнати от настоящото решение, пазарните участници са например собствениците на автомобили и бензиностанциите на пазара на дребно, бензиностанциите и дистрибуторите на пазара на едро и рафинериите и дистрибуторите на пазара „след рафиниране“.
(305)
В настоящото решение производственото равнище отговаря на нивото „след рафиниране“. Португалия потвърди, че пазарът „след рафиниране“ е еквивалентен на общия пазар на дизелово гориво. Според Португалия понятието „продажби „след рафиниране“ включва всички реализирани продажби на големи партиди при договорени в момента условия (директно от рафинерията) на нефтени компании (включително собствените дружества на Galp Energia), търговци, прекупвачи или големи промишлени потребители, включително внос на дизелово гориво (67). Продажбите „след рафиниране“ в Португалия представляват всички продажби „след рафиниране“ на Petrogal минус износа плюс вноса в Португалия. Поради това предлагането на пазара „след рафиниране“ в Португалия включва Petrogal и рафинерии извън Португалия, които изнасят своите продукти към Португалия, а търсенето на пазара на дизелово гориво обхваща например различни вериги на дистрибутори на петрол като Petrogal, Repsol, CEPSA и BP, които купуват или получават доставки от Petrogal или пък внасят дизелово гориво от места извън Португалия.
(306)
Основната цел на контролирането на инвестиционната помощ не е да се предпазят потребителите (или търговците) от нежелателни последици от антиконкурентно поведение, например намаляване на потребителските такси чрез монополно ценообразуване от картели или пазарни участници, които злоупотребяват със своето господстващо положение на пазара. Всъщност инвестиционната помощ позволява увеличаване на продукцията на пазара и така води до намаляване на цените, което prima facie е от полза за потребителите, поне в краткосрочен и средносрочен план.
(307)
Преследваната цел на контролирането на инвестиционната помощ е по-скоро защита на други производители и икономиките на други държави членки от прекомерни нарушаващи ефекти на помощта върху конкуренцията и търговията (по-специално ефекти, които надхвърлят нивото на нарушаване, считано за съвместимо с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора). Тази конкуренция между производителите се наблюдава на производственото равнище, а в този случай конкуренцията между рафинериите е на нивото на продажбите „след рафиниране“.
(308)
Макар че целта на стандартните тавани за регионална помощ, определени в картите за регионална помощ, и на коригирането на интензитета на помощта за големи инвестиционни проекти съгласно точка 60 от ННРП е да се наложи стандарт и (за големи проекти) постепенно повишаващо се ниво на защита срещу нарушаване на конкуренцията и ефекти върху търговията, тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са проектирани така, че да филтрират за последваща задълбочена оценка ситуации, в които конкуренцията между производителите може да е засегната особено тежко. С теста съгласно точка 68, буква б) се проучва до каква степен инвестиционната помощ включва голямо увеличение на капацитета, което позволява на получателя на помощта да предлага големи количества от даден продукт на пазар, намиращ се в абсолютен или относителен спад, при по-благоприятни условия от условията на конкуренти, които не получават помощ. С теста съгласно точка 68, буква а) се проучва до каква степен инвестиционната помощ ще запази, подсили или създаде силна позиция на пазара за получателя на помощта, с която би могло да се злоупотреби от доминиращ пазарен участник, например чрез изтласкване на конкуренти от пазара. И в двата случая конкурентите могат да загубят пазарни дялове на пазара на производствено равнище, доходността им да се понижи или да бъдат изтласкани от пазара, а потенциалните конкуренти могат да бъдат възпрепятствани от навлизане на пазара.
(309)
Поради това Комисията счита, че тестовете трябва да се извършат на производствено равнище. Всъщност пазарната ситуация на производствено равнище е от решаващо значение, тъй като в решенията за държавна помощ за производствени съоръжения се оценяват ефектите от помощта върху конкуренцията между производителите и върху търговията между държавите членки. Освен това може да се предположи, че когато пазарният дял на получателя нагоре по веригата („след рафиниране“) е висок, това само по себе си създава достатъчно голяма вероятност от значително нарушаване на конкуренцията, независимо от пазарния дял надолу по веригата. Поради това макар че продажбите на дизелово гориво на нивото за търговия на едро и дребно бяха включени в определенията на съответните продуктови пазари в предишни дела на Комисията за сливане (68), няма нужда те да се вземат под внимание за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(310)
Тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са прости филтри, чиято цел е да се идентифицират по механичен начин рискови ситуации за конкуренцията и търговията. Подробният анализ на тези рискове обаче е цел на последващата задълбочена оценка. Макар че обикновено задълбочената оценка е насочена към ситуацията на пазара на производствено равнище, може да е необходимо да се анализира въздействието от помощта на пазарите надолу по веригата, например в случай на изтласкване на конкуренти от пазара.
(311)
Поради това, като се взема под внимание практиката на Комисията при вземане на решения относно дела за държавна помощ в други икономически отрасли, и по-специално автомобилния отрасъл (69), както и фактът, че инвестиционният проект включва разходи единствено за нефтопреработвателните дейности на Petrogal, за целите на прилагане на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) нивото „след рафиниране“ е единственото релевантно ниво за настоящото решение.
(312)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на дизелово гориво следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(313)
Португалия счита, че съответният пазар на дизелово гориво следва да бъде по-широкообхватен от националния пазар, за предпочитане пазара на Западна Европа или пазара на ЕИП. Конкуренти № 1 и № 2 не правят разлика между отделните равнища на пазара, които трябва да се оценят. Те твърдят, че съответният географски пазар следва да бъде пазарът на Португалия или в краен случай пазарът на Иберийския полуостров.
(314)
През 1997 г. Комисията прие известие относно определянето на съответния пазар по смисъла на общностното право на конкуренция („известието“) (70). В известието се посочва, че съответният географски пазар обхваща територия, в която съответните предприятия участват в доставката и търсенето на продукти или услуги, където условията на конкуренция са достатъчно хомогенни и която може да се разграничи от съседните пространства поради това, че условията на конкуренция се различават значително в това пространство.
(315)
Идеята на известието е да служи като инструмент за оценка на антитръстовата политика и политиката за контрол на сливанията. Известието се основава на правомощията за разследване, достъпни съгласно тези политики, и не се прилага пряко по отношение на държавната помощ. В известието изрично се признава, че „основното внимание при оценката на делата, свързани с държавна помощ, се отделя по-скоро на получателя на помощта и съответната индустрия/сектор, отколкото на идентифицирането на ограниченията на конкуренцията, с които се сблъсква получателят на помощ“. Независимо от това в известието се посочва, че елементите на подхода, разработен в него, „могат да се използват като основа за оценката на делата за държавна помощ“.
(316)
Към сегашния момент Комисията все още не е публикувала известие относно принципите и подхода за определяне на съответния продуктов и географски пазар при дела за държавна помощ. Самите ННРП не съдържат указания как да бъде определен съответният географски пазар. При все това в точка 70 от ННРП се включва текст, в който изглежда се отдава известно предпочитание за оценка на равнище ЕИП: „За целите на букви а) (…) продажбите (…) се определят за подходящо ниво (…), обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(317)
Подходящото определение на географски пазар трябва да се разгледа в контекста на теорията за вредата, която стои в основата му. При все това изглежда разумно да се приеме, че целта на теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП във връзка с пазарни дялове, надхвърлящи 25 %, е да се защитят конкурентите в ЕИП от изключване от пазара, на който извършват дейност, или от възпрепятстване да навлязат на този пазар, (изместени) от антиконкурентното поведение на получател на помощ с пазарна сила.
(318)
За целите на настоящото решение не е от значение да се определи точният географски обхват на пазара на производствено равнище, тъй като пазарният дял на Petrogal надхвърля прага от 25 % само на националния пазар. Достатъчно е да се провери дали националният пазар представлява съответния географски пазар. Бяха проучени аргументите, представени от конкурентите, по които Португалия изрази становище, по-специално относно пречките за вноса и ограничения капацитет за съхранение. Беше заключено, че определение на географския пазар, което се отклонява от обичайния подход за определяне на пазар за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) като пазара на ЕИП и което определя националния пазар като съответния географски пазар, може да бъде основателно само ако има ясни признаци, че пазарът е затворен в по-голямата си част. Поради това е необходимо да се оцени дали има пречки за търговията, които биха попречили на предприятията, конкуриращи се с Petrogal на пазара на едро, да внасят дизелово гориво от рафинерии извън Португалия, ако цените на пазара „след рафиниране“ в Португалия надхвърлят цените на по-големия пазар.
(319)
В този контекст бе отбелязано следното:
-
Дизеловото гориво, продавано на пазара на Португалия, е със същите технически характеристики като дизеловото гориво, продавано в съседните държави.
-
Няма вносни мита за търговия в рамките на ЕИП.
-
Няма регулаторни или административни ограничения върху вноса в Португалия.
-
Статистическите данни, предоставени от Португалия (вж. съображение 195), показват наличието на търговски потоци както внос в Португалия, така и износ от Португалия към съседни държави. Износът е намалял поради увеличените нужди от дизелово гориво в Португалия.
-
Вносът се осъществява чрез морски и сухопътен транспорт; обемът на вноса през последните години в голяма степен бе реакция на външни събития и се увеличи значително за този период. Увеличението на вноса показва, че другите оператори разполагат с алтернативни варианти за доставки и имат възможност да заменят преките доставки от рафинериите на Petrogal с внос. От информацията, представена от Португалия (вж. съображение 195), става ясно, че това е особено валидно за 2009 г., когато производството беше спряно за няколко седмици след инцидент в рафинерията в Sines.
-
Португалия отхвърля твърденията, че Petrogal контролира над 90 % от съществуващия капацитет за съхранение и пояснява, че капацитетът за съхранение на трети страни представлява капацитет за доставки на 2,9 млн. тона годишно, което представлява над 50 % от националния пазар. Нито един конкурент не е изразил интерес да закупи допълнителен капацитет за съхранение, когато такъв е бил предложен за продажба.
-
Комисията прикани конкурентите да дадат конкретни примери, с които да потвърдят съществуването на тези пречки за търговията или описания на ситуации, в които са били изправени пред трудности при вноса на дизелово гориво, но те не представиха такава информация.
(320)
В отсъствието на конкретни примери и въз основа на информацията, предоставена от Португалия относно капацитета за съхранение и вноса, се заключава, че няма доказателства за съществуването de facto на ограничения по отношение на наличността на капацитет за съхранение и други пречки за вноса на дизелово гориво.
(321)
Що се отнася до цените на дизеловото гориво на Petrogal, закупено от трети страни, те изглеждат сходни с разходите за внос на дизелово гориво в Португалия. Както бе предложено от Португалия при уведомлението и както бе посочено в част 3.4.3 от решението за откриване на процедурата, цените на ниво „след рафиниране“ се определят по международните ценови котировки за продуктите, за продуктите от рафиниране в Португалия - по цените на Platts (Rotterdam) за региона на Северозападна Европа плюс спредове (транспорт, товари, застраховки, загуби и други). Това предполага по-голям пазар от националния (португалски) пазар. Конкурентите не представиха никакви аргументи относно цените „след рафиниране“, прилагани от Petrogal, а ограничиха своите коментари до пазарната сила и позицията на Petrogal. Конкурент № 1 отбеляза, че съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво е твърде ниско, за да се оправдае проучването на регионален пазар, но не посочи недостиг на дизелово гориво или ситуация, в която контролирането на капацитета за съхранение би изправило конкурентите пред трудности.
(322)
Конкурент № 2 отбеляза (вж. съображение 109), че инвестиционният проект би превърнал Petrogal в нетен износител на други пазари и би подсилил неговата пазарна позиция на Иберийския полуостров.
(323)
Поради това не може да се заключи, че съответният географски пазар на дизелово гориво е националният пазар, тъй като изглежда няма ограничения за вноса на дизелово гориво в Португалия, нито за износа към съседни държави. Следователно съответният географски пазар е поне регионалният пазар, а именно пазарът на Иберийския полуостров.
(324)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на тежка нафта следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(325)
Португалия счете, че съответният географски пазар на тежка нафта и нафтени деривати е поне пазарът на ЕИП, ако не и световният пазар. Конкурентните не възразиха срещу това определение на съответен географски пазар.
(326)
Мнението на Португалия не бе отхвърлено от заинтересованите страни и с оглед на факта, че тежката нафта е стока, която се пренася лесно на големи разстояния при ниски транспортни разходи, съответният географски пазар е поне пазарът на ЕИП (71).
(327)
Точка 68, буква а) от ННРП гласи, че Комисията предприема задълбочена оценка, ако „делът на бенефициера в продажбите на съответния продукт (съответните продукти) на съответния пазар (съответните пазари) преди инвестицията е над 25 % или ще бъде над 25 % след инвестицията“.
(328)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да потвърди дали прагът, определен в точка 68, буква а) от ННРП, е бил превишен поради съмнения за подходящото определение на съответния продуктов и географски пазар и съответното ниво на оценка („след рафиниране“, търговия на едро, търговия на дребно). Освен това нямаше налични данни на равнище група (включително пазарни дялове на ENI). Липсваха данни и за нафтените деривати.
(329)
Данните, предоставени от Португалия, показват, че пазарният дял на Petrogal „след рафиниране“ би бил под 25 % на регионалния пазар (Иберийски полуостров), както вече бе посочено в решението за откриване на процедурата и потвърдено от Португалия по време на официалното разследване. Тази информация се отнася единствено до производствения капацитет на Petrogal с оглед на факта, че Португалия обяви, че ENI не присъства на ниво „след рафиниране“ на Иберийския полуостров. Делът на Petrogal на пазара на дизелово гориво „след рафиниране“ на равнище група (включително пазарните дялове на ENI) за Западна Европа и ЕИП също е под 25 %, както е видно от данните, предоставени от Португалия (вж. таблици 6 и 7 по-долу).
Таблица 6
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара в Западна Европа (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Таблица 7
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Въз основа на стойностите в таблици 6 и 7 по-горе се заключава, че Petrogal не осъществява над 25 % от продажбите на съответния продукт на съответния пазар на регионално равнище (Иберийски полуостров), както и на равнище Западна Европа и ЕИП, включително дяловете на пазара „след рафиниране“ на нивото на група ENI. Поради това прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на дизеловото гориво.
(331)
Тъй като комбинираният пазарен дял на ENI и Petrogal не превишава 25 %, не е нужно да се проучва дали пазарният дял на Petrogal се контролира от ENI до степен, която изисква да се вземе под внимание техният комбиниран пазарен дял.
(332)
В съответствие с информацията, предоставена от Португалия, повечето рафинерии, които произвеждат тежка нафта, я преработват вътрешно за собствено потребление. Данните относно пазарните дялове, предоставени от Португалия за целите на теста съгласно точка 68, буква а), са свързани с продажбите в ЕИП, а именно на търговския пазар, както се изисква от теста.
(333)
За да се провери дали инвестиционният проект е съвместим с точка 68, буква а) от ННРП, трябва да се анализира пазарният дял на Petrogal преди и след осъществяването на инвестиционния проект и да се провери дали той надхвърля 25 %.
Таблица 8
Пазарни дялове на Petrogal на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Бензен
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Таблица 9
Пазарни дялове на ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
n.a.
599
n.a.
599
Таблица 10
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Въз основа на стойностите в таблици 8-10 се заключава, че Petrogal, самостоятелно и в комбинация с ENI, разполага с пазарни дялове под 25 % за съответния продукт на съответния продуктов пазар на тежка нафта на равнище ЕИП. Пазарният дял на Petrogal не надхвърля 25 % и на пазарите на деривати.
(335)
Освен това общото вътрешно производство на тежка нафта, което се използва от Petrogal за собствено потребление и което не се отразява в горепосочените данни за пазарния дял в таблица 8, е по-малко от [ 5] % от размера на пазара на дребно в ЕИП. Допълнителното производство в рафинерията в Sines възлиза на около [ 5] %.
(336)
Въз основа на тези съображения се заключава, че прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на тежката нафта.
(337)
Точка 68, буква б) от ННРП гласи, че Комисията извършва задълбочена оценка, ако „създаденият с проекта производствен капацитет е над 5 % от пазара на съответния продукт, измерен на база данни за видимото потребление, освен ако средният годишен ръст на видимото потребление през последните пет години е по-голям от средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство“.
(338)
В точка 70 от ННРП се пояснява, че „…за целите на точка 68, букви а) и б) продажбите и видимото потребление се определят за подходящо ниво от класификацията Prodcom, обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(339)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти относно това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на продукта за последните пет години (преди започване на работа по проекта) е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(340)
Средният годишен растеж (compound annual growth rate - CAGR) на видимото потребление на дизелово гориво в ЕИП за периода 2001-2006 г. е около 2,12 % в количествено изражение или 15,38 % в стойностно изражение. Съответстващият CAGR на БВП в ЕИП за периода 2001-2006 г. достигна 2,06 % в реално изражение (да се отнесе към количествено изражение) и 4,12 % в номинално изражение (да се отнесе към стойностно изражение).
(341)
От това следва, че пазарът на дизелово гориво не може да се счита за незадоволително представящ се пазар, ако се вземе предвид CAGR, както в количествено, така и в стойностно изражение, и се сравни съответно с ръста на БВП в номинално и реално изражение. Поради това не е нужно да се проверява дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на съответния пазар.
(342)
За да се проучи дали инвестиционният проект отговаря на точка 68, буква б) от ННРП Комисията трябва да провери дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, е по-малък от 5 % от размера на пазара, измерен на база данни за видимото потребление на съответния продукт, освен ако средният годишен ръст на видимото му потребление през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(343)
Португалия предостави следните данни, представени в таблици 11-13 по-долу. Стойностите в колоната за пазара на ЕИП са идентични със стойностите за пазара на ЕИП (продажби) в таблиците за пазарния дял. Тъй като размерът на пазара за търговия на дребно (продажби) е по-малък от обема на видимото потребление, включително собственото потребление, в данните за увеличението на производствения капацитет се надценява важността на увеличението. Следователно може да се твърди, че това представлява най-неблагоприятният сценарий.
Таблица 11
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Sines спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 12
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Matosinhos спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 13
Съотношение на комбинираното увеличение на производствения капацитет (в рафинериите в Sines и Matosinhos) спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Във всички случаи увеличението на производствения капацитет за продуктите, изброени в таблици 11-13, е под 5 % на съответните продуктови пазари на равнище ЕИП. Следователно се счита, че инвестиционният проект не води до превишаване на прага, определен в първата част на точка 68, буква б) от ННРП.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(345)
Въз основа на данните, представени в съображения 278-344, инвестиционният проект не води до превишаване на праговете, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП, по отношение на съответните продукти. Поради това не е нужно да се извършва задълбочена оценка на помощта след откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора.
(346)
В заключение, предложената регионална инвестиционна помощ в полза на Petrogal отговаря на всички условия, заложени в ННРП, за да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. Поради това не е нужно да се оценява дали помощта би могла да бъде одобрена въз основа на други дерогации, съдържащи се в Договора.
(347)
Португалия по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието на английски език като единствения език, чийто текст е автентичен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, която Португалия планира да предостави на Petrogal в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност (121 091 314 EUR в намалени цени), която представлява максимален интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени, е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
2. Следователно привеждането в действие на държавната помощ, посочена в член 1, параграф 1, е разрешено. В случай на отклонение от планираните допустими разходи и от нотифицирания график за предоставяне на държавната помощ Португалия няма да превиши максималния размер на помощта от 121 091 314 EUR в намалени цени и максималния интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени.
Член 2
1. Португалия представя междинни доклади на Комисията на всеки пет години, считано от датата на настоящото решение. В междинните доклади се съдържа актуализирана информация относно размера на предоставената държавна помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
2. Освен това в шестмесечен срок след предоставянето на последния транш от държавната помощ въз основа на нотифицирания график за предоставяне на помощта Португалия представя подробен окончателен доклад с включена информация относно платения размер на държавната помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 3 август 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 3. augusts)
par valsts atbalstu SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), ko Portugāle plāno piešķirt Petrogal
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5546)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/466/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1) un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Komisija savā 2009. gada 19. novembra vēstulē informēja Portugāli par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar īpašu reģionālo atbalstu par labu Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (turpmāk “Petrogal”) veiktam ieguldījumu projektam - tā pārstrādes darbībām Sinešā (Sines) un Matoziņušā (Matosinhos) (turpmāk “ieguldījumu projekts”). Portugāle savā 2009. gada 9. decembra vēstulē sniedza lēmuma sākt procedūru nekonfidenciālo versiju publicēšanai.
(2)
Portugāle savā 2009. gada 17. decembra vēstulē lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai. Komisija 2009. gada 22. decembrī pieņēma šo lūgumu. Portugāle savā 2010. gada 21. janvāra vēstulē sniedza piezīmes.
(3)
Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.
(4)
Komisija saņēma piezīmes no Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), konkurenta Nr. 2 (6), kas ir Petrogal konkurējošais uzņēmums (7), konkurenta Nr. 1 (8) (9), União Geral de trabalhadores (10), Sinešas pašvadības (11), Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) un Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Savās 2010. gada 9., 10., 17. un 19. marta vēstulēs Komisija šīs piezīmes nosūtīja Portugālei, dodot valstij iespēju sniegt atbildi, un Portugāle sniedza savus apsvērumus 2010. gada 8. aprīļa vēstulē.
(6)
Komisija savās 2010. gada 15. un 28. jūlija vēstulēs (14) pieprasīja papildinformāciju, un Portugāle to sniedza attiecīgi 2010. gada 16. un 23. augusta vēstulēs.
(7)
Komisija savās 2010. gada 4. un 5. augusta vēstulēs pieprasīja, lai konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 sniedz skaidrojošu informāciju, un tā tika sniegta 2010. gada 10. un 15. septembra vēstulēs. Šī informācija 2010. gada 20. septembra vēstulē tika nosūtīta Portugālei piezīmju sniegšanai.
(8)
Komisija savās 2010. gada 17. septembra un 1. oktobra vēstulēs pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle atbildēja 2010. gada 18. un 29. oktobrī.
(9)
2010. gada 13. oktobra vēstulēs konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 tika lūgti sniegt specifisku sīkāku informāciju attiecīgi par 2010. gada 10. un 15. septembra vēstulēm.
(10)
Komisija savās 2010. gada 21. un 28. oktobra vēstulēs pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle sniedza atbildi savās 12. novembra vēstulēs.
(11)
Konkurents Nr. 1 savā 2010. gada 10. novembra vēstulē sniedza skaidrojošu informāciju par savu 2010. gada 15. septembra vēstuli. Šī skaidrojošā informācija tika nosūtīta Portugālei 2010. gada 12. novembrī, lūdzot to sniegt piezīmes, un Portugāle atbildēja savā 2010. gada 19. novembra vēstulē.
(12)
Komisija savā 2010. gada 30. novembra vēstulē pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle sniedza atbildi savā 2010. gada 20. decembra vēstulē.
(13)
Komisija savā 2010. gada 11. novembra vēstulē pieprasīja, lai Portugāle sniedz ieguldījumu projekta izmaksu un ieguvumu analīzi. Portugāle sniedza pieprasīto informāciju 2010. gada 1. decembrī.
(14)
Portugāle savā 2011. gada 6. janvāra vēstulē sniedza informāciju par Petrogal akcionāriem.
(15)
2011. gada 12. janvārī notika tikšanās, kurā piedalījās Portugāles iestādes, Petrogal pārstāvji un Komisija. Portugāle savā 2011. gada 25. janvāra vēstulē sniedza informāciju par dažiem jautājumiem, kuri tika uzdoti tikšanās laikā (piemēram, par tirgus novērtējumu un atbalsta stimulējošo ietekmi).
(16)
Komisija savās 2011. gada 24. janvāra, 16. marta un 12. aprīļa vēstulēs pieprasīja papildinformāciju par ieguldījumu projekta iespējamo hipotētisko scenāriju, un Portugāle sniedza atbildi attiecīgi 2011. gada 7. februāra un 4. un 29. aprīļa vēstulēs. Komisija savā 2011. gada 7. jūnija e-pasta vēstulē pieprasīja informāciju, kuru Portugāle iepriekšējās vēstulēs nebija sniegusi. Portugāle sniedza informāciju par dažiem no šiem jautājumiem savā 2011. gada 9. jūnija e-pasta vēstulē un 2011. gada 11. un 17. jūnija vēstulēs.
(17)
Komisija savā 2011. gada 24. jūnija vēstulē pieprasīja Portugālei paskaidrot nenorādīto informāciju par dīzeļdegvielas tirgu. Portugāle sniedza šo informāciju savās 2011. gada 30. jūnija un 14. jūlija vēstulēs. Portugāles iestādes savā 2011. gada 20. jūlija vēstulē piekrita, ka Komisija pieņem šo lēmumu angļu valodā.
2. SĪKS VALSTS ATBALSTA APRAKSTS
2.1. Saņēmējs
(18)
Valsts atbalsta saņēmējs ir Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (turpmāk “Petrogal”), kas ir uzņēmumam Galp Energia, SGPS, S.A. (turpmāk “Galp Energia”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Galp Energia galvenie akcionāri ir ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (turpmāk “Amorim Energia”) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (turpmāk “Parpública”) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (turpmāk “CGD”) (18) (1 %) un citi (23,31 %). Uzņēmums Galp Energia ir Galp Energia Group (turpmāk “Galp”) kontrolakciju sabiedrība. Galp Energia darbojas naftas produktu tirgū (tostarp veic pārstrādes un tirdzniecības darbības, ieskaitot vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību) un gāzes tirgū.
(19)
Kontrolakciju sabiedrība ar nosaukumu GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A. - sākotnēji tika izveidota 1999. gada 22. aprīlī galvenokārt naftas un dabasgāzes tirdzniecībai, un tajā tika apvienoti divi iepriekš pastāvējuši Portugāles valdībai piederoši uzņēmumi, kuri tika nodoti Galp Energia kontrolē; šie uzņēmumi bija Petrogal, kura darbība bija saistīta ar naftas produktiem, un GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., kura darbība bija saistīta ar dabasgāzi (19).
(20)
Galp Energia darbība ietver arī pārstrādātu naftas produktu mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību Ibērijas pussalā. Uzņēmums ir tirgus līderis Portugālē (20), un tā klātbūtne Spānijā pieaug.
(21)
Petrogal pieder abas Portugāles pārstrādes rūpnīcas. Pārstrādes rūpnīcas atrodas Sinešā un Matoziņušā. Pārstrādes uzņēmējdarbība ietver visas pārstrādes, piegādes un loģistikas darbības. Petrogal ir lielākais naftas produktu tirgotājs Portugālē un viens no lielākajiem Ibērijas pussalā. Uzņēmums faktiski pārvalda visu jēlnaftas importu un daļēji - pārstrādāto produktu importu uz Portugāli, kā arī 80 % no jēlnaftas un pārstrādāto produktu uzglabāšanas jaudas (21), un tam ir nozīmīga pozīcija naftas produktu loģistikas infrastruktūrā Portugālē.
(22)
Petrogal ir plašs produktu klāsts, tostarp benzīns, dīzeļdegviela, reaktīvo dzinēju degviela, mazuts, ligroīns, sašķidrinātā naftas gāze, bitumens un vairāki aromātiskie produkti. Pārstrādes uzņēmējdarbības ietvaros naftas produkti tiek piegādāti Petrogal mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības un sašķidrinātās naftas gāzes tirdzniecības struktūrvienībām, konkurentiem un ārvalstu klientiem un nodrošināta pārstrādes aktīvu un loģistikas instrumentu darbība. Petrogal uzglabā un transportē savus produktus, izmantojot tam pilnībā piederošos uzglabāšanas aktīvus vai meitasuzņēmumus, kas ir loģistikas sabiedrības.
(23)
1. attēlā parādīta Petrogal īpašnieku un kontrolējošo tiesību struktūra.
(24)
Akcionāru līgums tika parakstīts 2005. gada 29. decembrī starp Amorim Energia, ENI un Rede Eléctrica Nacional de Portugal (turpmāk “REN”), un CGD līgumu parakstīja 2006. gada 28. martā (turpmāk “akcionāru līgums”). Akcionāru līgums stājās spēkā 2006. gada 29. martā uz astoņiem gadiem. Saskaņā ar Portugāles vērtspapīru kodeksa 20. panta pirmās daļas c) apakšpunktu balsstiesības, kuras izriet no Galp Energia akcijām un pieder akcionāru līguma dalībniekiem, tiek savstarpēji nodotas citiem dalībniekiem. Attiecīgi uzskata, ka Galp Energia kopīgi kontrolē akcionāri, kuri ir akcionāru līguma dalībnieki.
(25)
Saskaņā ar Portugāles norādīto no akcionāru līguma izriet, ka akcionāri, jo īpaši ENI, nevar kontrolēt un vienpersoniski noteikt stratēģijas savām pašu un Petrogal pārstrādes darbībām.
2.2. Petrogal ieguldījumu projekts
(26)
Ieguldījumu projekta mērķis ir pārkonfigurēt un paplašināt esošās pārstrādes vienības Sinešā un Matoziņušā, kas ir divas vienīgās Portugālē esošās pārstrādes rūpnīcas. Turklāt ieguldījumu projekta mērķis ir uzlabot integrāciju un sinerģijas ietekmi starp abām pārstrādes rūpnīcām. Tas paver iespēju izmantot smagāku jēlnaftu.
(27)
Ieguldījumu projekta mērķis galvenokārt ir palielināt dīzeļdegvielas ražošanu, samazinot benzīna ražošanu. Ieguldījumu projektā secināts, ka smagās jēlnaftas lielāka izmantošana samazinās izejvielu izmaksas un veicinās elastīgumu apstrādājamās jēlnaftas izcelsmes ziņā.
(28)
Ieguldījumu projekts Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai konkrēti nozīmē izbūvēt jaunu vakuumdestilācijas iekārtu vakuumgāzeļļas ieguvei un jaunu viskozitātes samazināšanas iekārtu, lai vieglā termiskā krekinga procesā sašķeltu radušos vakuumatlikumu.
(29)
Ieguldījumu projekta mērķis Sinešas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai ir izbūvēt jaunu hidrokrekinga iekārtu, kas ir hidrokrekinga iekārta vakuumgāzeļļai, lai ražotu dīzeļdegvielu un reaktīvo dzinēju degvielu. Saskaņā ar ieguldījumu projektu hidrokrekinga iekārtā kā izejviela tiks izmantota vakuumgāzeļļa un viskozitātes samazināšanas procesā iegūtā gāzeļļa, kura tiek ražota Matoziņušas un Sinešas pārstrādes rūpnīcās, tādējādi pilnībā izmantojot valsts pārstrādes iekārtu ražošanas jaudu. Tiks pārstrādāti apmēram [..] barelu dienā, par primāro izejvielu izmantojot atmosfēriskas atliekvielas aptuveni [..] tūkstošus tonnu gadā.
(30)
Hidrokrekingā iegūtie produkti (sašķidrinātā naftas gāze, smagais ligroīns (22) un dīzeļdegviela) tiek [..] hidrogenēti, tādējādi tiem tiek nodrošināta augsta kvalitāte. Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā tiek plānots vienīgi dīzeļdegvielas un smagā ligroīna ražošanas pieaugums.
(31)
Saskaņā ar ieguldījumu projektu daļa no Sinešas pārstrādes rūpnīcā saražotā smagā ligroīna tiks nogādāta Matoziņušas rūpnīcā kā izejviela Petrogal aromātisko vielu rūpnīcai (23), un tas būs nākamais solis abu pārstrādes rūpnīcu lielākas integritātes virzienā. Sinešas rūpnīcas pārveidošanas projekta nenovēršamas tehniskās sekas ir smagā ligroīna ražošanas palielināšanās.
(32)
Darbs pie ieguldījumu projekta sākās 2008. gadā (pirmais pasūtījums tika veikts 2008. gada 14. martā, Direktoru padomei pieņemot lēmumu 2008. gada 5. martā), un tā pabeigšanas termiņš bija 2010. gada 31. decembris. Pilnu ražošanas jaudu plānots sasniegt līdz 2011. gadam.
2.3. Viens vienots ieguldījumu projekts
(33)
Portugāle norāda, ka, neraugoties uz ģeogrāfisko attālumu starp abām pārstrādes rūpnīcām (apmēram 450 km, izmantojot jūras transportu), ieguldījumu projektu vajadzētu uzskatīt par vienu vienotu ieguldījumu projektu Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2007.-2013. gadam (24) (turpmāk “RAP”) 60. punkta nozīmē. Portugāles iestādes apstiprina, ka Petrogal nav saņēmis valsts atbalstu trīs gadus pirms paziņotā ieguldījumu projekta sākuma.
2.4. Ieguldījumu projekta izmaksas
(34)
Sinešas rūpnīcā veiktā ieguldījuma izmaksas ir EUR [..] nominālvērtībā. Sinešas pārstrādes rūpnīca saņems atbalstu EUR [..] vērtībā (nominālvērtībā), tādējādi atbalsta intensitāte būs 16 %. Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā ieguldījums būs EUR [..] (nominālvērtībā), un rūpnīca saņems atbalstu EUR [..] vērtībā (nominālvērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 13 % apmērā.
(35)
Ieguldījumu projekta attaisnoto izdevumu pašreizējā vērtība ir EUR 974 064 894 (EUR 1 058 934 146 nominālvērtībā), un tos veido tikai iekārtas (nav ne zemes, ne ēku). Atbalsta summas pašreizējā vērtība abām rūpnīcām ir EUR 121 091 314 (EUR 160 484 007 nominālvērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 12,43 % apmērā. Attaisnoto izdevumu sadalījums pa gadiem sniegts 1. tabulā.
1. tabula
Attaisnotās izmaksas (EUR)
2007
2008
2009
2010
Kopā
Materiālie pamatlīdzekļi
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Ieguldījumu projekta finansējums
(36)
Petrogal plāno finansēt šo ieguldījumu projektu, papildus pieprasītajam valsts atbalstam (EUR 160 484 007 nominālvērtībā) izmantojot paša resursus. Nav paredzēti citi valsts atbalsta finansējuma avoti. Ieguldījumu projektam līdzekļi piešķirti arī ar Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem par kopējo summu EUR 500 miljoni, kas tika apstiprināti 2009. gadā. Saņēmēja paša ieguldījums attaisnotajos izdevumos ir 36 %.
2.6. Reģionālā atbalsta maksimālais līmenis
(37)
Saskaņā ar Portugāles reģionālā atbalsta karti 2007.-2013. gadam (26) Alentežu (Alentejo) un Norte (Norte) reģions, kuros atrodas attiecīgi Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas, ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikto izņēmumu, un reģionālā ieguldījumu atbalsta maksimālais līmenis lieliem uzņēmumiem ir attiecīgi 40 % un 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta.
2.7. Devums reģionālajai attīstībai
(38)
Plāno, ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā abos reģionos tiks radītas aptuveni 150 tiešas un 450 netiešas darbavietas. Turklāt saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju būvniecības laikā tiks radītas apmēram 3 000 pagaidu darbavietas.
2.8. Atbalsta veids
(39)
Valsts atbalsts tiek piešķirts kā īpašs atbalsts, kas izstrādāts, piemērojot spēku zaudējušas atbalsta shēmas (N 97/1999) noteikumus, pamatojoties uz 1999. gada 15. oktobra Dekrētlikumu Nr. 409/99.
(40)
Pēc tam, kad 2008. gada 6. martā Portugāles Ministru kabinets pieņēma lēmumu, 2008. gada 10. martā Portugāles valdība, Petrogal un Galp Energia parakstīja divus līgumus par valsts atbalsta piešķiršanu. Šie divi līgumi bija līgums par nodokļu atvieglojumu piešķiršanu un ieguldījumu līgums (turpmāk “atbalsta līgumi”).
(41)
Parakstītajos atbalsta līgumos tika paredzēta nodokļu atlaides piešķiršana saistībā ar ieguldījumu projekta pabeigšanu. Atbalsts būtu nodokļu atlaide attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokļa turpmākiem maksājumiem. Nodokļu atlaides summu Portugāles iestādes aprēķinātu procentos no atbilstīgā ieguldījuma. Nodokļu atlaide tiktu izmantota tikai tādiem nodokļiem, kuri radušies saistībā ar ieguldījumu projektu. Ja nodokļu atlaidi nevarētu pilnībā atskaitīt, atlikušo spēkā esošo nodokļu atlaidi joprojām varētu atskaitīt līdz līguma termiņa beigām (kas ir 2016. gada 31. decembris).
2.9. Atbalsta summa
(42)
Portugāle plāno piešķirt reģionālo atbalstu EUR 160 484 007 apmērā (nominālvērtībā), sākot no 2011. gada. Portugāles iestāžu sniegtā informācija par atbalsta piešķiršanas grafiku apkopota 2. tabulā.
2. tabula
Gads
Aplēstais ar nodokli apliekamais ienākums
Nodokļi
Nodokļu atlaides izmantošana (27)
2008
2009
2010
2011
[..]
[..]
2012
[..]
[..]
[..]
2013
[..]
[..]
[..]
2014
[..]
[..]
[..]
2015
[..]
[..]
[..]
2016
[..]
[..]
160 484 007
(43)
Portugāle apstiprināja, ka atbalsts ieguldījumu projektam netiks apvienots ar atbalstu, kas saņemts par tām pašām attaisnotajām izmaksām no citiem vietējiem, reģionāliem, valsts vai ES avotiem.
(44)
Turklāt atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka Petrogal paturēs ieguldījumus atbalstāmajos reģionos vismaz piecus gadus pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas.
(45)
Portugāle apstiprināja, ka atbalsts tiks piešķirts, kad Komisija to būs apstiprinājusi.
(46)
Petrogal savu pieteikumu valsts atbalsta saņemšanai šim ieguldījumu projektam iesniedza 2007. gada 22. janvārī. Portugāles iestādes 2007. gada 23. janvārī rakstiski apstiprināja Petrogal, ka ar nosacījumu par sīkāku pārbaudi ieguldījumu projekts atbilst “fiskālās shēmas” atbilstīguma nosacījumiem pirms darbu sākšanas pie projekta.
(47)
Portugāle apņēmās nepārsniegt šajā lēmumā noteikto maksimālo atbalsta apjomu un maksimālo atbalsta intensitāti, pat ja attaisnoto izdevumu līmenis būs zemāks vai augstāks.
2.10. Vispārējie noteikumi
(48)
Portugāle apņēmās iesniegt:
-
divu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas - Petrogal nosūtītā dokumenta kopiju, kurā tiek paziņots par atbalsta līgumu stāšanos spēkā,
-
reizi piecos gados, sākot no datuma, kurā Komisija apstiprinājusi atbalstu, - starpperioda ziņojumu (tostarp informāciju par izmaksātajām atbalsta summām, par atbalsta līguma izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts tajā pašā ražotnē/rūpnīcā),
-
sešu mēnešu laikā no atbalsta pēdējā laidiena piešķiršanas, pamatojoties uz paziņoto piešķiršanas grafiku, - sīki izstrādātu galīgo ziņojumu.
3. PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI
(49)
Lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija izteica bažas par atbalsta saderīgumu ar RAP noteikumiem. Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas par 50. līdz 64. apsvērumā minētajiem jautājumiem.
3.1. Saderīgums ar RAP vispārējiem noteikumiem
(50)
RAP 34. punktā sākotnējā ieguldījuma standartkategorijas aprakstītas kā “ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos”, kas veikti, lai:
-
izveidotu jaunu ražotni,
-
paplašinātu esošu ražotni,
-
dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem,
-
būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu.
Atjaunošanai paredzētie ieguldījumi, kuri neatbilst nevienam no šiem nosacījumiem, ir nepārprotami izslēgti no termina “sākotnējais ieguldījums” definīcijas.
(51)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas par to, vai ieguldījumu projektu, kura mērķis ir modernizēt abas pārstrādes rūpnīcas un uzlabot to integrāciju, kā arī palielināt dīzeļdegvielas (un attiecīgi ligroīna) ražošanu, tajā pašā laikā samazinot benzīna ražošanu, var uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu. Komisija uzskatīja, ka ieguldījumu projekts nav ne ieguldījums jaunā ražotnē, ne esošas ražotnes produkcijas dažādošana ar jauniem papildu produktiem. Tomēr var uzskatīt, ka ieguldījumu projektā iekļauti tādi aspekti kā “paplašināšana” un “būtiskas ražošanas procesa pārmaiņas”.
(52)
Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka, tā kā atbalsta pasākums vērtējams kā īpašs atbalsts, Portugālei jāpierāda, ka ieguldījumu projekts dod ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā RAP 10. punkta nozīmē.
(53)
Jo īpaši lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai plānotais devums reģionālajai attīstībai patiešām atsver atbalsta ietekmi uz nozari (atbalsta apjoms, kas ir EUR 160 miljoni, rada tikai 150 tiešas darbavietas).
(54)
Saistībā ar šo Komisija norādīja, ka ir pamats apšaubīt atbalsta nepieciešamību, jo, kā liecina Petrogal 2008. gada finanšu pārskati, ieguldījumu projekts ir uzņēmuma rūpnieciskās stratēģijas daļa, un, ievērojot alternatīva scenārija analīzi, tas varētu tikt īstenots arī bez atbalsta. Komisija norādīja, ka atbalsts nešķiet nepieciešams ieguldījuma īstenošanai (saistībā ar ko darbs tika sākts 2008. gadā) un Petrogal varēja apsvērt iespēju veikt ieguldījumu citviet. Ja atbalsts nav nepieciešams, tas neveicina reģionālo attīstību un tā rezultātā var veidoties nepieņemami konkurences kropļojumi.
(55)
Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja, ka ir izpildītas RAP 38. punktā noteiktās formālās prasības par atbalsta stimulējošo ietekmi. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāsagatavo priekšlīgums, tajā ietverot nosacījumu par Komisijas apstiprinājuma nepieciešamību, lai atbalsts tiktu piešķirts, pirms tiek sākts darbs pie projekta.
(56)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda šaubas, vai Portugāles rakstiskais apstiprinājums par to, ka sīkākas pārbaudes veikšanas rezultātā konstatēts, ka ieguldījumu projekts ir tiesīgs saņemt valsts atbalstu, patiešām atbilst RAP 38. punkta prasībām.
3.2. Atbalsta novērtējums atbilstīgi noteikumiem par atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem
(57)
Portugāle paziņoja, ka ieguldījumu projekts abās pārstrādes rūpnīcās ir viens vienots ieguldījumu projekts. Saskaņā ar RAP 60. punktu sākotnējo ieguldījumu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja tas ir ekonomiski nedalāms, ņemot vērā tehniskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes un tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu.
(58)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda šaubas, ņemot vērā attālumu starp abām rūpnīcām. Turklāt uzskatīt ieguldījumu projektu par vienu vienotu ieguldījumu projektu nozīmē piemērot tam koriģētu reģionālā atbalsta maksimālo līmeni, pamatojoties uz RAP 67. punktā noteikto lejupvērsto procentu skalu.
(59)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par atbalsta novērtējumu atbilstīgi abu minēto RAP punktu noteikumiem.
(60)
Konkrētāk, Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par konkrētajiem produktiem, uz kuriem attiecas ieguldījumu projekts. Nav skaidrs, vai produkti ir vienīgi dīzeļdegviela un ligroīns, kā to apgalvo Portugāle, vai jāņem vērā arī citi pārstrādes darbībās radītie produkti. Jāņem vērā pārstrādāto produktu iespējamā aizstājamība no piedāvājuma viedokļa un arī fakts, ka ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē.
(61)
Komisija pauda šaubas par attiecīgo produktu tirgu un par to, vai šo tirgu var uzskatīt par pārstrādāto produktu tirgu gan dīzeļdegvielai, gan ligroīnam, kā apgalvo Portugāle.
(62)
Komisija šaubījās par to, vai attiecīgo produktu attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu definējams valsts, reģiona (Ibērijas pussala) vai Eiropas Ekonomikas zona (turpmāk “EEZ”) mērogā.
(63)
Turklāt Komisija šaubījās par to, vai Petrogal, kā arī Galp Energia un ENI grupu, kurās ietilpst Petrogal, tirgus daļa ir mazāka par 25 % no attiecīgā tirgus saskaņā ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu.
(64)
Visbeidzot, saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu Komisijai attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem radās jautājums par to, vai ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda nepārsniedz 5 % no katra attiecīgā tirgus, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamos patēriņa datus, un vai šādā gadījumā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs pēdējos piecos gados nav pārsniedzis Eiropas Ekonomikas zona IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
4.1. Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR) piezīmes
(65)
AIPQR uzskata, ka ieguldījumu projekts ir nozīmīgs: tas stimulē Portugāles ekonomiku un stiprina konkurētspēju Eiropas naftas ķīmijas un pārstrādes nozarē. Ja ieguldījumu projektu nevarētu pabeigt vai tam trūktu pabeigšanai nepieciešamā atbalsta, tas varētu nopietni ietekmēt naftas ķīmijas ķēdes neatkarību un atbalstu.
(66)
PTA jeb attīrītās tereftalskābes jaunā ražošanas iekārta, kuru Sinešā plāno Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., kas ir uzņēmuma La Seda de Barcelona S.A meitasuzņēmums Spānijā), ievērojami palielinās La Seda pieprasījumu attiecībā uz ligroīnu. Lai varētu īstenot La Seda ieguldījumu, kas lēsts aptuveni EUR 400 miljonu apmērā, ir svarīgi, ka palielinās Petrogal hidrokrekinga iekārtas saražotā ligroīna apjoms.
(67)
Saskaņā ar AIPQR informāciju ieguldījumu projekts samazinās dīzeļdegvielas deficītu Eiropā.
(68)
AIPQR uzskata, ka Petrogal devums ir nozīmīgs, jo tas padara iespējamu un veicina Pārstrādes, naftas ķīmijas un rūpniecības nozares konkurences un tehnoloģiju centra attīstību, kas ir daļa no Portugāles stratēģijas valsts un reģionālās ekonomikas pamatnozaru attīstībai.
(69)
Saskaņā ar AIPQR informāciju hidrokrekinga rezultātā iegūtā dīzeļdegviela ir augstākās kvalitātes produkts, un tā nodrošina efektīvāku sadegšanu un iespējami samazina sārņu daudzumu izplūdes gāzēs. Dīzeļdegvielas produktu kvalitāte un energoefektivitāte, kādu plānots sasniegt ar ieguldījumu projekta palīdzību, ļaus izpildīt Petrogal energoefektivitātes plānu 2008.-2011. gadam.
(70)
Turklāt AIPQR uzskata, ka ieguldījumu projekts kopumā veicinās gan Matoziņušas un Sinešas reģiona, gan valsts sociālo un ekonomikas ilgtspēju.
4.2. Associação para a eficiência energética (COGEN) piezīmes
(71)
Ieguldījumu projekts ir nozīmīgs, jo tas nodrošina elastīgāku dīzeļdegvielas piedāvājumu un lielāku dīzeļdegvielas autonomiju.
(72)
Saskaņā ar COGEN norādīto ieguldījumu projekts pavērs nozīmīgas iespējas tehnoloģijas inovāciju jomā un tiks radītas apmēram 150 tiešas un apmēram 500 netiešas vidēja līmeņa darbavietas, turklāt visas darbavietas būs pastāvīgas.
(73)
No enerģijas aspekta raugoties, COGEN uzskata, ka abu pārstrādes rūpnīcu pārveidošanas projekti ļaus ietaupīt enerģiju 14 % apmērā. Turklāt COGEN norāda uz radušos iespēju veikt cita veida ieguldījumu, kas gan nav iekļauts šajā ieguldījumu projektā: runa ir par 82 megavatu koģenerācijas iekārtas uzstādīšanu katrā pārstrādes rūpnīcā, kā rezultātā Portugālē šajā tehnoloģijas jomā jauda palielinātos par apmēram 12 %.
4.3. Confederação da Indústria Portuguesa (CIP) piezīmes
(74)
CIP uzskata, ka ieguldījumu projekts risina Portugāles situāciju, kurai raksturīgi šādi faktori:
i)
neatbilstība starp transportlīdzekļu dīzeļdegvielas patēriņu un Portugālē pastāvošo pārstrādes jaudu, kuras dēļ pastāvīgi nepieciešams lielā apmērā importēt dīzeļdegvielu un pārdot ārvalstīs pārmērīgi saražoto benzīnu;
ii)
mazuta pārpalikums nākotnē, jo mazuts vairs netiek izmantots elektrības ražošanai un netiek stimulēta mazuta izmantošana rūpniecībā kopumā, kā noteikts Portugāles valsts klimata pārmaiņu programmā;
iii)
tendences starptautiskos tirgos saistībā ar tādas jēlnaftas iepirkumu palielināšanos, kura ir smagāka un ar lielākām skābes frakcijām, kas palielinātu jēlnaftas izvēles elastību;
iv)
devums piegāžu nodrošināšanā.
(75)
CIP uzskata, ka ieguldījumu projekts ievērojami palielinās abu pārstrādes rūpnīcu energoefektivitāti atbilstīgi Portugāles saistībām pret ES palielināt energoefektivitāti Eiropā par 10 %.
(76)
CIP uzskata, ka, radot paredzētās darbavietas, kas ir apmēram 150 augsti kvalificēti amati un 450 netiešas pastāvīgas darbavietas, tiks nozīmīgi ietekmēta Portugāles ekonomikas attīstība. Tiks sekmēta vietējā ekonomika attiecīgos reģionos, kur IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks nekā vidējais rādītājs valstī, un būvniecības periodā tiks radītas aptuveni 5 000 pagaidu darbavietas.
4.4. União Geral de Trabalhadores (UGT) piezīmes
(77)
UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts veicinās reģionālo attīstību un pozitīvi ietekmēs ekonomikas attīstību un sociālo un teritoriālo kohēziju attiecīgajos reģionos. Attiecīgajos reģionos ir augsts bezdarba līmenis, uzņēmējdarbības struktūra nav daudzveidīga un IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par vidējo rādītāju valstī. Ieguldījumu projekts nozīmīgi ietekmēs gan abu reģionu, gan visas Portugāles rūpniecības struktūru, jo tiks attīstītas gan izpētes un ieguves, gan pārstrādes darbības un jo īpaši tādas jomas kā mašīnbūve, civilā celtniecība, elektroenerģija vai pat tirdzniecība un sabiedriskā ēdināšana.
(78)
UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts radīs lielāku skaitu un labākas darbavietas, turklāt laikā, kad strauji pieaug ekonomikas un sociālās krīzes radītais bezdarbs. Tiek plānots, ka ieguldījumu projekts abās pārstrādes rūpnīcās radīs 150 tiešas darbavietas un daudzi amati būs augsti kvalificētiem darbiniekiem. Vēl 450 darbavietas varētu tikt radītas netieši, savukārt 5 000 pagaidu darbavietas tiks radītas būvniecības periodā. Ieguldījumu projekts veicinās apmēram 2 050 esošu darbavietu saglabāšanu, kuru nākotne bez ieguldījumu projekta būtu apdraudēta.
(79)
Turklāt UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts palīdzēs sasniegt stingros vides un drošības standartus, jo pārstrādes rūpnīcas būs aprīkotas ar videi draudzīgāku tehnoloģiju.
(80)
UGT apgalvo, ka ieguldījumu projekts ir ļoti nozīmīgs, lai uzlabotu Portugāles nepietiekamo dīzeļdegvielas pārstrādes un ražošanas jaudu. Esošā pārstrādes jauda neapšaubāmi ir pārāk maza, lai segtu iekšzemes pieprasījumu, tādēļ Portugāle ir lielā mērā atkarīga no dīzeļdegvielas importa no citām valstīm (attiecīgi palielinās stratēģiskie riski). Samazinoties dīzeļdegvielas importam, samazināsies arī tekošā tirdzniecības konta deficīts, kuru lielā mērā rada enerģētikas pozīcijas.
(81)
Visbeidzot, UGT norāda, ka ieguldījumu projekts ir svarīgs ne tikai valstij, bet arī ES, jo tas izstrādāts, lai palīdzētu veidot videi draudzīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku.
4.5. Matoziņušas pašvaldības (CMM) piezīmes
(82)
CMM uzskata, ka darbavietu radīšana ievērojami ietekmēs reģionu. Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā izveidojot kvalificētus amatus un nosakot darba samaksu virs vidējā līmeņa reģionā, tiks veicināta pirktspējas palielināšanās apgabalā un reģionā. Bruto pievienoto vērtību reģionā nozīmīgi ietekmēs pārstrādes darbības un vairāku simtu mazu un vidēju komerciālu un rūpniecības uzņēmumu darbība, jo īpaši tāpēc, ka reģionā bezdarba līmenis ir apmēram 13 % (kas ir virs vidējā līmeņa valstī). CMM uzskata, ka ieguldījumu projektam ir būtiska loma reģionā gan ekonomikas, gan sociālā izteiksmē.
4.6. Sinešas pašvaldības (CMS) piezīmes
(83)
CMS ir pārliecināta, ka Sinešas pārstrādes rūpnīcas jaunajām ražošanas iekārtām būs nozīmīga loma vietējās un reģiona rūpniecības attīstībā. Tiks pozitīvi ietekmēta reģiona sociālā attīstība, jo tiks izveidoti kvalificēti amati un lielāks skaits labāku mazo un vidējo uzņēmumu.
4.7. Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP) piezīmes
(84)
CGTP uzskata, ka ieguldījumu projekts ļoti pozitīvi ietekmēs vidi un tas ir svarīgs Portugāles reģionālajai attīstībai šādu iemeslu dēļ:
i)
tā īstenošanas rezultātā pavērsies iespēja piedāvāt labākas kvalitātes produktu lielāku dažādību valsts organiskās ķīmijas rūpniecībai un arī eksportam. Tāpēc ieguldījumu projekts veicinās apstrādes rūpniecības specializācijas profila valorizāciju;
ii)
tiks radīts simtiem jaunu pastāvīgu darbavietu un vairāki tūkstoši pagaidu darbavietu būvniecības posmā, galvenokārt reģionos, kuros ir vislielākais bezdarbs Portugālē;
iii)
tas attīstīs vietējo ekonomiku mājokļu, tirdzniecības un viesnīcu jomā, kā arī cita veida saimniecisko darbību.
4.8. Associação Industrial Portuguesa (AIP) piezīmes
(85)
AIP norāda, ka ieguldījumu projekts neapšaubāmi veicinās pārticības palielināšanos ziemeļu un Alentežu (Alentejo) reģionos.
(86)
Saskaņā ar 2009. gada trešā ceturkšņa datiem Norte (Norte) reģionā bezdarbs bija 11,6 % (vidējais rādītājs valstī bija 9,8 %), un patlaban tas ir reģions ar visaugstāko bezdarba līmeni valstī; īpaši liels ir ilgu laiku bez darba palikušo skaits (puse no bezdarbniekiem meklē darbu gadu vai ilgāk). Pašreizējās sociālās krīzes apstākļos 500 tiešu un 200 pastāvīgu netiešu, kā arī apmēram 2 000 pagaidu darbavietu radīšana būvniecības posmā ir nozīmīgs devums reģionam.
(87)
Saskaņā ar 2009. gada trešā ceturkšņa datiem Alentežu reģionā bezdarba līmenis bija 10,2 %, kas bija viens no augstākajiem bezdarba līmeņiem salīdzinājumā ar vidējo rādītāju valstī, kas bija 9,8 %; īpaši liels bija ilgu laiku bez darba palikušo skaits (puse no bezdarbniekiem meklē darbu gadu vai ilgāk). Saistībā ar šo 100 tiešu un 250 pastāvīgu netiešu, kā arī apmēram 3 000 darbavietu radīšana būvniecības posmā ir nozīmīgs devums reģionam.
4.9. Konkurenta Nr. 1 piezīmes
4.9.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(88)
Saskaņā ar konkurenta Nr. 1 viedokli ieguldījumu projektu var uzskatīt par tādu, kas vienīgi “paplašina esošu ražotni” RAP 34. punkta nozīmē. Nevar uzskatīt, ka ieguldījumu projekts ir viens vienots ieguldījumu projekts, jo ieguldījuma pamatlīdzekļi būtu “ekonomiski dalāmi” RAP 60. punkta nozīmē. Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ģeogrāfiski patiešām atrodas tālu viena no otras. Ieguldījumu projektā ir skaidri definēts atsevišķs ieguldījums katrā rūpnīcā. Pārstrādes rūpnīcas var izvēlēties vakuumiekārtu un viskozitātes samazināšanas procesa iekārtu, bet ne hidrokrekinga iekārtu, un otrādi. Tādējādi ieguldījumiem pārstrādes rūpnīcās nav noteikti jābūt tieši saistītiem. Jebkurā gadījumā pārstrādes rūpnīcas varētu darboties neatkarīgi viena no otras, un nebūtu nepieciešams tās integrēt. Turklāt Matoziņušas pārstrādes rūpnīca varētu pārdot savu saražoto vakuumgāzeļļu starptautiskos tirgos, un hidrokrekinga iekārtai Sinešā varētu izmantot importētu vakuumgāzeļļu.
(89)
Portugāle ir minējusi tikai tiešu un netiešu darbavietu radīšanu kā ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai. Tāpēc nav iespējams pierādīt, ka ieguldījumu projekts veicina saskaņotu reģionālās attīstības stratēģiju un tā mērķis ir veicināt ekonomisko kohēziju (28). Ir grūti pieņemt, ka izdevumus vairāk nekā viena miljona euro apjomā katras tiešās darbavietas radīšanai var uzskatīt par īpašu devumu reģionālajai attīstībai. Saistībā ar šo atbalsta attiecība pret tiešajām darbavietām šim ieguldījumu projektam tiek salīdzināta ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem (tie uzrādīti tabulā, kurā sniegts pārskats par šo attiecību iepriekšējos Komisijas lēmumos). Turklāt konkurents Nr. 1 uzskata, ka ieguldījumu projekts nav saistīts ar iespējamu tirgus nepilnību.
(90)
Attiecībā uz formālo prasību par atbalsta stimulējošo ietekmi Petrogal pirms darbu sākšanas nav saņēmis priekšlīgumu no Portugāles. Tāpēc konkurents Nr. 1 secina, ka atbalsts neatbilst RAP 38. punktam.
(91)
No ekonomikas vērtējuma aspekta raugoties, konkurents Nr. 1 uzskata, ka atbalsts neatbilst nepieciešamības kritērijam un tam nav stimulējošas ietekmes. Ieguldījumu projekts ir produktīvs ieguldījums, kuru ekonomiski virza nelīdzsvarotība starp piedāvājumu un pieprasījumu un iespēja piekļūt jēlnaftai, kas ir smagāka un lētāka. Tas ir ieguldījums, reaģējot uz dīzeļdegvielas pieprasījuma dabisko attīstību. Visi citi operatori Eiropā veic līdzīgus ieguldījumus pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta. Tāpēc fakti liecina, ka ieguldījumu projekts tiktu īstenots jebkurā gadījumā, un tas nav saskaņā ar Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojuma (turpmāk “paziņojums par padziļinātu novērtējumu”) 22. punktu (29).
(92)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgie produkti ir šādi:
-
dīzeļdegviela (kas ir galaprodukts),
-
ligroīns (kas ir starpprodukts RAP 69. punkta nozīmē), attiecīgi naftas ķīmijas produkti, kurus iegūst no ligroīna, arī uzskatāmi par attiecīgajiem produktiem,
-
hidrokrekinga procesa atliekvielas (ja hidrokrekinga iekārta nav aprīkota ar pārstrādes iekārtu).
- Dīzeļdegviela
(93)
Konkurents Nr. 1 norāda, ka Petrogal ir vienīgais tirgus operators Portugālē, kuram ir jēlnaftas pārstrādes jauda. Petrogal apgādā savus konkurentus minētajā tirgū. Petrogal kontrolē lielākās benzīna un dīzeļdegvielas importa un uzglabāšanas iekārtas. Petrogal ir lielākais apkalpes staciju tīkls Portugālē. Petrogal ir dominējošs stāvoklis vai vismaz nozīmīga ietekme vairāku naftas produktu tirgos Portugālē. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgā tirgus novērtējumā jāietver ne tikai pārstrādāto produktu tirgus, bet jāvērtē arī konkurences situācija dīzeļdegvielas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības tirgū.
- Ligroīns
(94)
Runājot par ligroīnu, konkurents Nr. 1 arī uzskata, ka, vērtējot attiecīgā produkta tirgu, tas nav jāskata ierobežoti tikai kā pārstrādāto produktu noiets, bet jāņem vērā arī pārstrādes darbības.
(95)
Runājot par attiecīgo ģeogrāfisko tirgu, kopējā dīzeļdegvielas importa un eksporta attiecība pret kopējo dīzeļdegvielas noietu Portugālē ir pārāk zema, lai būtu pamatoti par attiecīgo tirgu izvēlēties reģiona mēroga tirgu. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir Portugāles tirgus.
(96)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka būtu jāņem vērā ENI darbības ietekmētajos produkta tirgos, jo, ja kāds uzņēmums var izšķirīgi ietekmēt cita uzņēmuma pārdošanas politiku, jāskata abu uzņēmumu kopējā tirgus daļa attiecīgajos tirgos.
(97)
Konkurents Nr. 1 secina, ka attiecībā uz dīzeļdegvielu RAP 68. punktā noteiktais tirgus robežlielums, kas ir 25 %, ir ievērojami pārsniegts. Tāpēc ieguldījumu projekta atbalsts ir veidots tā, lai subsidētu dominējošu tirgus operatoru, ļaujot tam noturēt un palielināt savu ietekmi tirgū. Tiks nopietni ietekmēta konkurence, un atbalsts ievērojami kropļos attiecīgos tirgus.
(98)
Var secināt, ka konkurents Nr. 1 uzskata, ka atbalsts ir darbības atbalsts, kas stiprina dominējoša operatora tirgus pozīciju attiecīgajos tirgos. Atbalstam nav stimulējošas ietekmes. Jebkurā gadījumā atbalsta negatīvā ietekme ir lielāka nekā tā iespējami pozitīvā ietekme.
4.9.2. Piezīmes, kas iesniegtas 2010. gada 15. septembra un 10. novembra vēstulēs (atbildot uz jautājumiem, kurus Komisija uzdeva 2010. gada 5. augustā un 13. oktobrī)
(99)
Līdzīgi ieguldījumu projekti ir veikti četrās pārstrādes rūpnīcās: Larabidā (La Rabida), Kasteljonā (Castellón), Kartahenā (Cartagena) un Bilbao (Bilbao). Mērķis bija tāds pats: palielināt aktīvu ienesīgumu, uzstādot jaunas pārstrādes iekārtas, kas dod iespēju maksimizēt vidēji smago destilātu ražošanu, samazināt mazuta ražošanu un pārstrādāt smagāku jēlnaftu. Konkurents Nr. 1 atsaucas arī uz līdzīgu ieguldījumu projektiem Itālijā (pārstrādes rūpnīcās Sannazaro (Sannazzaro) un Taranto (Taranto), ko īstenoja ENI), Vācijā (uzņēmumā Bayernoil), Lietuvā (uzņēmumā Mažeikių nafta) un Baltkrievijā (uzņēmumā Slavneft).
(100)
Attiecībā uz iespējamo atdeves koeficienta standartu šādiem ieguldījumiem nozarē konkurents Nr. 1 apgalvo, ka tam šāds standarts nav zināms, jo ieguldījumu projekta rentabilitāte parasti ir atkarīga no katra uzņēmuma kapitāla izmaksām un citiem faktoriem. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka tā perioda laikā, kurā tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projektu, atdeves koeficienta aizstājējam pārstrādes nozarē vajadzētu būt vismaz 10 %.
(101)
Konkurents Nr. 1 vispārīgi atsaucas uz importa šķēršļu pastāvēšanu saistībā ar attiecīgo ģeogrāfisko tirgu. Tas uzskata, ka galvenā problēma Portugālē ir Petrogal dominējošais stāvoklis tirgū, jo tas pilnībā kontrolē Portugāles pārstrādes jaudu un attiecīgi svarīgākos importa un eksporta termināļus. Tas arī apgalvo, ka Petrogal ir dominējošs stāvoklis produktu uzglabāšanas jaudas izteiksmē: daži neatkarīgi avoti (30) norāda, ka tā ir 90 % no tirgus. Tādējādi Petrogal daļa mazumtirdzniecības noietā Portugāles tirgū ir apmēram 45 % un pārdošanā, kas nav mazumtirdzniecība, tā ir 80 %.
(102)
Saistībā ar Komisijas jautājumu par to, vai konkurents ir saņēmis atteikumu, pieprasot pieeju Petrogal uzglabāšanas iekārtām, konkurents Nr. 1 nevarēja raksturot šādu situāciju.
(103)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka Portugālē pastāv uzglabāšanas jaudas ierobežojumi un uzglabāšanas izmaksas par līdzīgām iekārtām vai operācijām valstī ir lielākas nekā citās valstīs, piemēram, Spānijā un Itālijā (izmaksas ir par aptuveni 25 % lielākas).
(104)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka cena par importētu dīzeļdegvielu un dīzeļdegvielu, kas iegūta no Petrogal, ievērojami neatšķiras, jo cenas ir indeksētas, ņemot vērā pasaules cenas, un tām tiek pieskaitītas loģistikas izmaksas.
4.10. Konkurenta Nr. 2 piezīmes
4.10.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(105)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka ieguldījumu projekts palielinās Petrogal dīzeļdegvielas ražošanas jaudu par apmēram 2,5 miljoniem tonnu, pārveidojot Portugāli no neliela dīzeļdegvielas importētāja par nozīmīgu eksportētāju.
(106)
Konkurents Nr. 2 apšauba atbalsta nepieciešamību, jo Petrogal pieder nozīmīgam uzņēmumam, kuru kontrolē ENI. Petrogal ir rentabls uzņēmums, kas veicis ievērojamus ieguldījumus gan izpētē un ieguvē pirms pārstrādes Brazīlijā un Angolā, gan pakārtotajā tirgū, lai izvērstu savu izplatīšanas tīklu Spānijā. Uzņēmumam ir priviliģēts stāvoklis Portugālē, jo tam pieder abas vienīgās pārstrādes rūpnīcas.
(107)
Petrogal ir vertikāli integrēts, un tas ir lielākais uzņēmums Portugālē, kas tirgo naftas produktus, un trešais lielākais konkurents Ibērijas pussalā.
(108)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka valsts atbalsts neatbilst formālajām prasībām par stimulējošo ietekmi, kā noteikts RAP 38. punktā. Ieguldījumu projekts ir ienesīgs darījums pats par sevi, kas atbilst Petrogal vidēja un ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem, kuri tiks sasniegti jebkurā gadījumā.
(109)
Saskaņā ar konkurenta Nr. 2 viedokli ieguldījumu projekts palīdzēs apmierināt arvien pieaugošo iekšējo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas, ļaus Petrogal kļūt par neto eksportētāju uz citiem tirgiem (piemēram, Francijā un Spānijā) un palielinās Petrogal pārstrādes peļņu.
(110)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka atbalsta nepieciešamība jāizvērtē, pamatojoties uz paziņojuma par padziļinātu novērtējumu 2.3. iedaļas noteikumiem.
(111)
Konkurents Nr. 2 atsaucas uz PFC Energy ziņojumu, kas minēts 31. zemsvītras piezīmē, saskaņā ar kuru Petrogal ieguldījumu projekts pastāvēja jau 2006. gadā. Ieguldījumu projektu var veikt tikai Matoziņušas un Sinešas reģionā (nevis tāpēc, ka tās būtu atbalstāmas teritorijas, bet gan tāpēc, ka tajās atrodas pārstrādes rūpnīcas).
(112)
Visbeidzot, konkurents Nr. 2 uzskata, ka vienkārši nav citas vietas, kurā veikt ieguldījumu esošas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai.
(113)
Konkurents Nr. 2 iesniedza piezīmes tikai par dīzeļdegvielu.
- Pārstrādāto produktu tirgus
(114)
Konkurents Nr. 2 paskaidro, ka, kaut gan importam nav juridisku šķēršļu, uz to attiecas stingri nosacījumi (vai pat ierobežojumi), ko nosaka vairāki fiziski faktori (piemēram, nav vietu importēto preču uzglabāšanai, šādu vietu dislokācija un īpašnieku struktūra, ierobežojumi sekundārajā loģistikas tīklā) un tirgus struktūras faktori (spēja noteikt pārstrādāto produktu cenas).
- Vairumtirdzniecības līmenis
(115)
Portugāles konkurences iestādes ziņojumā Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal (31) (turpmāk “iestādes ziņojums”) norādīts, ka citi Portugāles tirgus dalībnieki importē 90 % no kopējā dīzeļdegvielas importa apjoma, un tādēļ tiem rodas ievērojamas grūtības. Konkurents Nr. 2 uzskata, ka visu šo faktoru dēļ Portugāles tirgus ir noslēgtāks nekā salīdzināmi citu valstu tirgi.
(116)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgā tirgus novērtējumam nav jābūt ierobežotam un nav jāattiecas tikai uz pārstrādāto produktu tirgu, bet tam jāaptver arī izplatīšanas un noieta kanāli (mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības kanāli). Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā ražošana palielināsies par 2,5 miljoniem tonnu gadā, un Portugāle kļūs par valsti, kurā gada laikā veidosies 1,6 miljonu tonnu dīzeļdegvielas pārpalikums un vēl 0,5 miljoni tonnu biodīzeļdegvielas gadā, kas tiks saražota Sinešas pārstrādes rūpnīcā.
- Pārdošana vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā
(117)
Saskaņā ar iestādes ziņojumu šā līmeņa noietu dīzeļdegvielas izplatīšanas struktūrā uzskata par otrā līmeņa noietu. Dīzeļdegvielas cena būs atkarīga no cenas, par kādu tā tiks pirkta pārstrādes rūpnīcā, vai no importa cenas, kam pieskaitītas transporta un uzglabāšanas izmaksas, un no pārdošanas uzcenojuma.
(118)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka Petrogal konkurē arī izplatīšanas līmenī un tam ir nepārprotama konkurences priekšrocība šāda iemesla dēļ: atbalsts, kas Petrogal tiek piešķirts dīzeļdegvielas ražošanas izmaksu samazināšanai, nostiprinātu uzņēmuma pašreizējo dominējošo stāvokli Portugāles tirgū (51 % vairumtirdzniecības tirgū un 37 % mazumtirdzniecībā).
(119)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir ne lielāks kā Ibērijas tirgus. Attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus var būt EEZ mēroga tirgus, vienīgi ja dīzeļdegvielas imports faktiski konkurē ar Portugālē pārstrādāto dīzeļdegvielu (tātad tiek pieņemts, ka nav juridisku vai ekonomikas šķēršļu pieejai tirgum).
(120)
Atbalsts ieguldījumam ietekmēs Petrogal konkurentus Ibērijas tirgū, jo Spānijā esošās pārstrādes rūpnīcas līdzīgus ieguldījumus (ar ļoti līdzīgiem stratēģiskiem mērķiem) ir veikušas bez atbalsta.
(121)
Ja vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecību noietu uzskata par daļu no attiecīgā produktu tirgus, Petrogal tirgus daļa valsts un vietējā mēroga tirgū ievērojami pārsniedz RAP 68. punktā noteikto robežlielumu, kas ir 25 %, un atbalstu nedrīkstētu piešķirt.
(122)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka piedāvājuma pusē benzīna un dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības tirgū pastāv augsta koncentrācija (četru galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa ir vairāk nekā 95 %), kā savā ziņojumā norāda Portugāles konkurences iestāde.
(123)
Petrogal lēstā tirgus daļa Portugāles dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības tirgū apjoma izteiksmē ir 35-45 %. Konkurents Nr. 2 uzskata, ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā veidosies papildu ražošanas jauda 2,5 miljonu tonnu apmērā, un, skatot projektu saistībā ar citiem Petrogal veiktiem projektiem, Petrogal varēs ne tikai apmierināt iekšējo pieprasījumu Portugāles dīzeļdegvielas tirgū, bet arī eksportēt gandrīz 2 miljonus tonnu dīzeļdegvielas uz kaimiņvalstīm (Spāniju un Franciju).
4.10.2. Piezīmes, kas iesniegtas 2010. gada 10. septembra vēstulē, atbildot uz Komisijas 2010. gada 4. augusta pieprasījumu sniegt informāciju
(124)
Konkurents Nr. 2 norāda, ka nozares līmenī nav noteikts atdeves koeficienta standarts, jo uzņēmumiem ir sava mērķa likme, kas var atšķirties atkarībā no katra ieguldījumu projekta rakstura. Konkurents Nr. 2 norāda piecas pārstrādes rūpnīcas, kurās līdzīgi ieguldījumu projekti par kopējo summu vairāk nekā EUR 6 miljardi veikti bez valsts atbalsta.
(125)
Konkurents Nr. 2 norāda, ka uzglabāšanas jauda un ostu iespējas ir ierobežotas. Tāpēc sūtījumi uz Portugāli tiek veikti mazākos apjomos, un rezultātā veidojas lielākas izplatīšanas izmaksas, kuras ietekmē galīgo mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzcenojumu.
(126)
Attiecībā uz uzglabāšanas iespējām konkurents Nr. 2 norāda, ka iekārtas parasti izmanto īpašnieks (piemēram, Petrogal) savām vajadzībām. Gadījumos, kad uzglabāšanas iekārtas pieder trešām personām, pieejamās uzglabāšanas iespējas ir mazas ar citiem operatoriem noslēgto ilgtermiņa līgumu dēļ.
(127)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka salīdzinājumā ar konkurentiem Petrogal ir priekšrocība saistībā ar dīzeļdegvielas noieta cenu: saskaņā ar aplēsēm tā ir apmēram USD 3-5 par tonnu, un to nosaka uzņēmuma dominējošais stāvoklis saistībā ar uzglabāšanas iespējām.
5. PORTUGĀLES PIEZĪMES
5.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(128)
Portugāle norāda, ka tikšanās, kurā piedalījās Portugāles iestādes un Komisijas dienesti, faktiski notika 2009. gada 11. martā. Tā precizē, ka ieguldījumu projekts nav aizstāšanas vai modernizācijas projekts, bet gan pārveidošanas projekts, kas faktiski maina pārstrādes procesu, lai labāk apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas. Portugāle piebilst, ka EIB nodrošinās finansējumu un atbalsts nodokļu atlaides veidā tiks piešķirts, sākot no 2011. gada. Portugāle arī uzskata, ka, vērtējot ieguldījumu projektu kā īpašu atbalstu, nevajadzētu pastiprināt vērtēšanas noteikumus. Uz ieguldījumu projekta līgumu un atbalsta līgumu, kas noslēgti starp Portugāli un saņēmēju, attiecas priekšnosacījums par pozitīvu Komisijas lēmumu. Tā kā ieguldījumu projekts un atbalsta līgumi jau bija iesniegti Komisijai paziņošanas posmā, Portugāle ierosina iesniegt administratīvu vēstuli ar līgumu spēkā stāšanās datumu, pievienojot tai lēmuma sākt procedūru 8. lappusē minēto ieguldījumu projektu un atbalsta līgumus.
5.1.1. Piezīmes par ieguldījumu projektu
(129)
Portugāle uzskata, ka ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums, uz kuru attiecas šādas kategorijas: esošas ražotnes paplašināšana vai ražošanas procesa būtiskas pārmaiņas.
(130)
Saskaņā ar Portugāles informāciju jaunā vakuumdestilācijas iekārta un jaunā hidrokrekinga iekārta ļaus ražot dīzeļdegvielu lielākā apjomā un attiecīgi pielāgot dīzeļdegvielas ražošanu tirgus vajadzībām. Šāda pielāgošana nav iespējama esošajā pārstrādes sistēmas konfigurācijā, kas ir salīdzinoši neelastīga, lai benzīna ražošanu pārveidotu par dīzeļdegvielas ražošanu.
(131)
Jaunā vakuumdestilācijas iekārta un viskozitātes samazināšanas iekārta Matoziņušas rūpnīcā, jaunā hidrokrekinga iekārta Sinešas rūpnīcā un sākotnējās pārstrādes iekārtas darbosies vienlaikus. Tādēļ Portugāle uzskata, ka ieguldījumu projekts paplašina ražošanas sistēmu, būtiski mainot ražošanas procesu.
(132)
Portugāles iestādes paskaidro, ka procesa jaunā konfigurācija pastiprinās darbības un funkcionālās papildsaiknes starp abām rūpnīcām: vakuumgāzeļļa [..] tiks transportēta no Matoziņušas uz Sinešu, smagais ligroīns [..] - no Sinešas uz Matoziņušu. Ieguldījumu projekts tiek īstenots integrētā pārstrādes sistēmā: Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ir nedalāmas, jo īpaši dīzeļdegvielas ražošanas optimizēšanas nolūkā. Netiek ievērots vienīgi ģeogrāfiskais kritērijs (“tiešais ģeogrāfiskais atrašanās tuvums”). Tomēr ieguldījumu projekta sadalīšana divās daļās būtu mākslīga, jo projekts ir tehniski, funkcionāli un stratēģiski nedalāms (32).
5.1.2. Piezīmes par tirgus un attiecīgo produktu raksturojumu
(133)
Portugāle uzskata, ka attiecīgie produkti ir dīzeļdegviela un smagais ligroīns: dīzeļdegviela ir ieguldījuma ekonomiskais virzītājs, bet smagais ligroīns ir ar Sinešā veikto ražošanu tehniski saistīts blakusprodukts.
(134)
Pārkonfigurēto pārstrādes rūpnīcu saražoto smago ligroīnu izmantos iekšzemē, Petrogal aromātisko vielu ražošanā Matoziņušā, un tas aizstās importu (92 % importa avotu atrodas ārpus ES). Ieguldījumu projekts palielinās smagā ligroīna ražošanu tikai Sinešā (par [200-250] tūkstošiem tonnu gadā) (33). Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns aizstās Matoziņušā patlaban importētos apjomus un netiks pārdots trešām personām.
(135)
Portugāle paskaidroja, ka ieguldījums Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā neattiecas uz īpašajām iekārtām, kuras pārstrādā smago ligroīnu reformerā, kas ir starpprodukts aromātisko vielu (t. i., ligroīna atvasinājumu) ražošanā, un attiecīgi pārstrādā reformeru ligroīna atvasinājumos Petrogal Matoziņušas aromātisko vielu ražotnē (tie tiek pārdoti tirgū par tirgus cenām otrās paaudzes naftas ķīmijas rūpniecībai). Aromātisko vielu rūpnīcas maksātā cena par reformeru nemainīsies, jo tā ir indeksēta, izmantojot [10-20] % no ligroīna importa paritātes un [80-90] % no benzīna eksporta paritātes.
(136)
Portugāle uzskata, ka attiecīgais valsts mēroga tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs un tajā nav šķēršļu tirdzniecībai. Dīzeļdegvielas cenu pamatā ir jēlnaftas cena un pārstrādes izmaksas. Pārstrādes rūpnīcām jākonkurē ar importu. Portugāle uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir Ziemeļrietumeiropa.
(137)
Saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem ligroīns ir starptautiski tirgots produkts un attiecīgā produkta tirgus ir vismaz Rietumeiropa.
(138)
Grupas līmenī (neiekļaujot ENI rādītājus, jo šis uzņēmums neveic ne pārstrādes, ne mazumtirdzniecības darbības Ibērijas tirgū, un saskaņā ar Herfindāla-Hiršmana (Herfindahl-Hirschman) indeksu (HHI) tā koncentrācijas līmenis Eiropā ir zems) tirgus daļa ir mazāka par 25 % reģionā.
5.1.3. Piezīmes saistībā ar projektu Eiropas, valsts un reģiona mēroga stratēģijas ietvaros
(139)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projekts atbilst valsts vai Eiropas mēroga stratēģiskajiem mērķiem. Maksimāli palielinot dīzeļdegvielas ražošanu, kas saskaņā ar aplēsēm varētu būt par [1-3] miljoniem tonnu gadā, sākot no 2011. gada, radīsies iespēja labāk izmantot valsts pārstrādes sistēmas pārstrādes jaudu. Tādējādi būs iespējams labāk saskaņot piedāvājumu ar pieprasījumu, novērst ievērojamo dīzeļdegvielas deficītu un samazināt pārmērīgo benzīna ražošanu.
(140)
Portugāle apgalvo, ka ieguldījumu projekts samazinās atkarību no Krievijas izcelsmes dīzeļdegvielas importa, un šis ir Komisijas (2008. gada Otrajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā: ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns (34)) un dalībvalstu pieņemts mērķis.
(141)
Pieprasījums pēc dīzeļdegvielas ir palielinājies un turpinās palielināties laikā starp 2000. un 2025. gadu, bet pārstrādes rūpnīcas ar savu pašreizējo konfigurāciju var tikai minimāli pielāgoties pieprasījuma attīstībai, ja netiek veikti nozīmīgi ieguldījumi to pārkonfigurēšanai. Petrogal ieguldījumā ir ņemta vērā pieprasījuma palielināšanās, un tas samazina atkarību no importa un ar to saistītiem piegādes riskiem.
(142)
Ieguldījumu projekts veicinās atmosfēras izmešu samazināšanu, un tiks optimizēta iekārtu energoefektivitāte. Energoracionalizācijas pasākumi ļaus pašreizējo enerģijas patēriņu pārstrādes rūpnīcās samazināt par [..] %.
(143)
Uzsākot ražošanu pārveidotajās rūpnīcās, tiks pārstrādāts tāds pats kravu apjoms, bet ar ievērojami lielāku konvertēšanas jaudu, zemāku enerģijas patēriņu un mazākām emisijām.
(144)
Portugāle apgalvo, ka ietekmei uz gaisa piesārņojumu ir liela nozīme, jo ieguldījumu projekts samazinās pārstrādes rūpnīcu kā nemainīga avota emisijas un attiecīgi veicinās reģionālo un valsts gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu.
(145)
Reģiona līmenī ieguldījumu projekta nozīme tiek atzīta tādējādi, ka projekts paredz pārstrādes rūpnīcu degvielas portfelī ieviest dabasgāzi un aizstāt patlaban ar tvaiku darbināmo ražošanas sistēmu ar koģenerācijas iekārtu.
(146)
Valsts līmenī vides ieguvumus var novērtēt, ņemot vērā devumu to mērķu sasniegšanā, kuri noteikti valsts programmā sēra dioksīda un slāpekļa oksīdu samazināšanai atmosfēras piesārņojumā (35).
(147)
Ieguldījumu projekts uzlabos dīzeļdegvielas kvalitāti un attiecīgi samazinās transportlīdzekļu radīto atmosfēras piesārņojumu. Ieguldījumu projekts arī pozitīvi ietekmēs bioloģiskos faktorus (floru un faunu) un ainavu.
5.1.4. Piezīmes par devumu reģionālajai attīstībai
(148)
Portugāle norāda, ka ieguldījumu projekts ir nozīmīgs devums reģionālajai attīstībai, ņemot vērā tā īstenošanu divos mazāk labvēlīgos reģionos, kuros ir augsts bezdarba līmenis. Abi reģioni ir atbilstīgas teritorijas saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un reģionālā atbalsta maksimālais standartlīmenis lieliem uzņēmumiem ir 40 % (Sinešā, kas atrodas Alentežu reģionā) un 30 % (Matoziņušā, kas atrodas Norte reģionā), kā noteikts Portugāles reģionālā atbalsta kartē. Abi reģioni ir konverģences mērķa reģioni (kā definēts ES reģionālajā politikā), un IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no vidējā rādītāja Eiropā.
(149)
Portugāle uzskata, ka Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ir reģiona ekonomikas pamatpīlāri. Portugāle paredz, ka ieguldījumu projekts ārkārtīgi pozitīvi ietekmēs nodarbinātību, un, vispārīgi runājot, Norte un Alentežu reģiona ekonomikas struktūru.
i) Sineša
(150)
Sinešas pārstrādes rūpnīca atrodas Alentežu, kas ir reģions, kurā IKP ir par 6 % zemāks par vidējo rādītāju valstī. Reģionā ir neliels skaits uzņēmumu un nav modernu pakalpojumu attīstības atbalstam un inovācijām. Bezdarba līmenis 2009. gada trešajā ceturksnī bija 10,2 %, kas ir par 0,4 % vairāk nekā vidēji valstī, un kopš tā laika tas ir palielinājies un 2010. gada trešajā ceturksnī sasniedza 11,6 % (par 0,7 % vairāk nekā vidēji valstī).
ii) Matoziņuša
(151)
Matoziņušas pārstrādes rūpnīca atrodas Norte reģiona Portu (Oporto) apgabalā. Patlaban Norte ir visnabadzīgākais NUTS II (Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra) reģions Portugālē, un 2008. gadā IKP uz vienu iedzīvotāju bija par apmēram 20 % zemāks nekā vidējais rādītājs valstī. Reģiona ekonomikas izaugsmes rādītājs atpaliek no vidējā rādītāja ES un Portugālē, un reģionā ir ļoti mazs kvalificētu darbinieku skaits. Bezdarba līmenis pieauga no 11,6 % 2009. gada trešajā ceturksnī līdz 13,2 % 2010. gada attiecīgajā periodā un ievērojami pārsniedz vidējo līmeni valstī (kas bija 9,8 % 2009. gadā un 10,9 % 2010. gadā).
5.1.5. Darbavietas un apmācība
(152)
Portugāle apgalvo, ka darbības posmā ieguldījumu projekts radīs apmēram 150 jaunu tiešo darbavietu saistībā ar pārstrādes iekārtu darbību abās pārstrādes rūpnīcās.
(153)
Attiecība starp ieguldījuma izdevumiem un radīto tiešo darbavietu skaitu rāda, ka pārstrāde ir ļoti kapitālietilpīga nozare. Turklāt nozarē nepieciešama īpaša apmācība un kvalificēti darbinieki.
(154)
Ieguldījumu projektam ir ievērojams potenciāls radīt netiešās darbavietas, jo jaunās iekārtas palielinās pārstrādes rūpnīcu tehnoloģisko sarežģītību un būs nepieciešams biežāk veikt tehnisko apkopi. Tā kā abās rūpnīcās pastāv darbu apakšuzņēmumu politika, palielināsies pieprasījums pēc specializētu darbinieku sniegtiem pakalpojumiem. Portugāle uzskata, ka “pārstrādes iekārtu pārveidošana nozīmīgi ietekmēs valsts rūpniecības struktūru, jo īpaši mašīnbūves, elektroenerģijas un būvniecības nozarē. Aplēses liecina, ka noslogotākajā periodā abu rūpnīcu būvniecībā būs iesaistīti ap 3 000 strādnieku” un “tiek plānots radīt apmēram 450 netiešas pastāvīgas darbavietas”. Šādām darbavietām būs nepieciešami kvalificēti darbinieki, kuru darba samaksa parasti ir lielāka nekā vidēji tirgū, tādējādi tiek plānota nozīmīga sociālā un ekonomikas ietekme uz apkārtējo sabiedrību, jo īpaši Sinešas apgabalā.
(155)
Attiecībā uz to, vai attiecība - trīs netiešas darbavietas uz vienu tiešo darbavietu -, kā norādīts ieguldījumu projektā un liecina izmantotā metodoloģija, ir attaisnota, Portugāle norāda, ka šī attiecība jāsalīdzina ar koeficientiem citos ieguldījumu projektos tajā pašā nozarē. Atsaucoties uz diviem citiem Komisijas apstiprinātajiem valsts atbalsta pasākumiem (Komisijas Lēmums N 898/06 un N 899/06 attiecīgi par Repsol Polimeros un Artensa naftas ķīmijas projektu) (36), Portugāle uzskata, ka šajā ieguldījumu projektā ierosinātā attiecība starp tiešām un netiešām darbavietām ir konservatīvāka un reālistiskāka nekā Repsol Polimeros gadījumā (15 netiešas darbavietas uz katru tiešo darbavietu), kaut gan abi projekti attiecas uz rūpnīcām, kurās arī iepriekš ir veikta pārstrādes darbība, un tās tiek paplašinātas vai uzlabotas. Portugāle arī norādījusi, ka šī ieguldījumu projekta summas ir līdzīgas Artensa projekta summām, kas ir projekts, kuru sāk no nulles (t. i., darbības veikšanas vietā iepriekš nav bijis nekādu iekārtu). Portugāle arī ņem vērā PEI indeksu (personāla efektivitātes indeksu) - standartu, ko naftas nozarei izstrādājis uzņēmums HSB Solomon Associates LLC. Šis indekss rāda nostrādāto stundu skaitu saistībā ar EDC (ekvivalenta destilācijas jauda), un vispārīgi tas nozīmē to darbavietu skaitu, kas radītas saistībā ar vienu barelu pārstrādātas jēlnaftas. Jaunākajā ziņojumā (ar 2008. gada rādītājiem) saņēmēja kopējais indekss bija [50-70], un tas tiek salīdzināts ar izpētes vidējā rādītāja vērtību, kas ir 113,7, un 206,8, kas ir vidējais rādītājs Dienvideiropā un Centrāleiropā. Ar šo indeksu tiek parādīts to strādnieku skaits, kuri iesaistīti pārstrādes rūpnīcas iekšējos procesos, [..], un atbalsta grupas darbību pastāvēšana, pamatojoties uz pastāvīgi sniegtiem ārējiem pakalpojumiem. Portugāle uzskata, ka ārēju pakalpojumu izmantošana nodrošina netiešu darbavietu radīšanu un attaisno cerības saistībā ar to, ka attiecība starp netiešajām un tiešajām darbavietām būs lielāka nekā Artensa projektā. Tādēļ Portugāle secina, ka salīdzinājumā ar šajā apsvērumā minētajiem Komisijas lēmumiem Repsol Polimeros projektā šī stratēģija izmantota pilnā mērā (minimāli tiek izmantoti iekšējie resursi un maksimāli - ārējie). Artensa gadījumā parādās pretēja tendence: iekšējo un ārējo resursu izmantošana ir līdzsvarota. Portugāle uzskata, ka ierosinātā attiecība 3:1 atbilst koeficientam pārstrādes rūpniecībā un tā pareizi atspoguļo to, kādā mērā Petrogal darbības tiks nodotas ārējiem pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, tehniskās apkopes jomā).
(156)
Jaunākajā sniegtajā informācijā Portugāle pamato šo apgalvojumu, citējot jaunāku Komisijas dokumentu (37), no kura, pēc Portugāles domām, izriet koeficients robežās starp 4:1 un 6:1: “tādējādi, kamēr nozarē tieši nodarbināto skaits ES ir tikai 100 000, var uzskatīt, ka apmēram 400 000-600 000 darbavietu ir tieši atkarīgas no ES pārstrādes rūpniecības”. Minētā dokumenta 41. zemsvītras piezīmē norādītais apgalvojums “vēl 600 000 darbavietu saistībā ar loģistiku un pārdošanu” varētu pat attaisnot attiecību 12:1.
(157)
Oficiālās izmeklēšanas posmā Portugāle iesniedza Komisijai dokumentu (izmaksu un ieguvumu analīzi), kurā skaitliski izteikts ieguldījumu projekta garantēto darbavietu skaits, jo bija skaidrs, ka saskaņā ar alternatīvo scenāriju bez ieguldījuma veikšanas Petrogal vajadzētu ieviest dažus restrukturizācijas pasākumus, tostarp darbaspēka samazināšanu. Ja ieguldījumu projekts netiktu veikts, “pavisam tiktu zaudētas 1 240 darbavietas: 150 tiešās un 450 netiešās darbavietas (tiešas projekta īstenošanas rezultātā) papildus aplēsēm par zaudētām 160 tiešām un 480 netiešām darbavietām izmaksu samazināšanas pasākumu dēļ, kurus vajadzētu īstenot situācijā, kad pārstrādes rūpnīcās to pašreizējā konfigurācijā samazinātos pārstrādes peļņas normas”.
(158)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projekts galvenokārt paredz kvalificētu darbinieku izmantošanu, kuru darba samaksa būtu [..] vidējās algas attiecīgajā vietējā tirgū. Rezultātā sociāli ekonomiskā ietekme uz apkārtējo sabiedrību veicinātu citu uzņēmumu un darbību attīstību. Tādējādi ieguldījumu projekts dotu labumu infrastruktūras un tehnisko iespēju izveidei un atjaunošanai Portu un Sinešas reģionā, nodrošinot nepieciešamos apstākļus, lai šie reģioni varētu pāriet uz jaunu posmu dzīves kvalitātes un konkurētspējas ziņā.
(159)
Savā atbildē Portugāle norāda, ka “būvniecības posmā projekts nozīmīgi ietekmēs valsts rūpniecības struktūru, veicinot vietējo uzņēmumu izveidi un attīstību”. Pilnā apmērā uzsākot darbību, projekts veicinās jaunu, ar tehnisko apkopi saistītu uzņēmumu attīstību, tādējādi tas arī turpmāk konsolidēs reģiona dinamiku”. Tādēļ “ar šo iniciatīvu Petrogal palīdzēs līdzsvarot mazāk attīstītu reģionu konkurētspēju pret vidējo līmeni valstī. Visbeidzot, projekts pozitīvi ietekmēs uzņēmējdarbību Alentežu reģionā un tās pozīciju ārvalstu tirgos”.
(160)
Turklāt, palielinot izejvielu un pārstrādāto produktu plūsmu starp abām pārstrādes rūpnīcām, ieguldījumu projekts varētu dot ļoti pozitīvu ietekmi uz ostu infrastruktūru Sinešā un Leiksjē (Leixões) (38), jo ievērojami tiks palielināta to darbība un izmantošana, tātad arī darbības rezultāti.
(161)
Visbeidzot Portugāle uzskata, ka Petrogal plānotais ieguldījumu projekta ekspluatācijas periods būs vismaz 30 gadu, kas liecina par ilgtermiņa apņemšanos saistībā ar reģiona, valsts un ES mērķiem.
(162)
Ieguldījumu projekta devums būs arī cilvēkresursu potenciāla pastiprināšana reģionā. Lai apmācītu ieguldījumu projektā iesaistītos darbiniekus neatkarīgi no tā, vai tie tiek pieņemti darbā no jauna vai ir pašreizējie darbinieki, tiks izveidotas profesionālās kvalifikācijas un apmācību struktūras sadarbībā ar Alentežu Piekrastes tehnisko koledžu (39) Sinešas Rūpniecības un loģistikas zonas (40) uzņēmējdarbības centrā.
(163)
Par saiknēm ar pētniecības un izstrādes projektiem un sadarbību ar universitātēm Portugāle norāda, ka abas pārstrādes rūpnīcas ir izskatāmas par reģionālās attīstības centriem pētniecības un apmācības ziņā. Portugāle norāda uz ieguldījumu projekta plānoto pozitīvo ietekmi un tā potenciālu piesaistīt jaunus līgumus starp Petrogal un izglītības centriem zinātnes un inženierzinātnes jomā.
(164)
Portugāle savās piezīmēs norāda, ka ieguldījuma attiecība pret radīto darbavietu skaitu liecina par pilnīgi saprātīgu rādītāju, īpaši ņemot vērā to, ka pārstrāde ir lielā mērā kapitālietilpīga nozare un tajā nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki un lieli ieguldījumi prasmīga darbaspēka apmācībā. Tikpat augstu atbalsta attiecību pret vienu radīto darbavietu Komisija apstiprinājusi Repsol Polimeros un Artensa naftas ķīmijas projektos (41).
(165)
Pēc Komisijas pieprasījuma sagatavot izmaksu un ieguvumu analīzi un projekta novērtējumu salīdzināšanai ar novērtējumu, kāds tiek prasīts lieliem projektiem, kurus līdzfinansē no struktūrfondiem (42), Portugāle iesniedza dokumentu, kura galvenais mērķis bija skaitliski izteikt no ieguldījumu projekta izrietošos sociālos un ekonomiskos ieguvumus. Dokumentā norādīta ekonomiskā ietekme, ko rada ieguldījuma pozitīvais devums, piemēram: nodokļi, kas maksājami saistībā ar projektu, tiešā nodarbinātība (nodokļi), netiešā nodarbinātība (nodokļi), ietaupītais atbalsts saistībā ar bezdarba novēršanu, patēriņa nodoklis (PVN), mazāka CO2 emisija saistībā ar transporta un rūpniecības nozari, novērsti Portugāles valdības ārējā parāda procentu maksājumi, krava un dīkstāve (nodokļi), papildu ieņēmumi Leiksjē ostai un atbalsts vietējās sabiedrības attīstībai.
(166)
Ieguldījumu projekta dotais labums vietējā mērogā ir šāds: patēriņa nodoklis (PVN), papildieņēmumi Leiksjē ostai, atbalsts vietējās sabiedrības attīstībai (viss kopā veido EUR 49 miljonus neto pašreizējā vērtībā), savukārt citi ieguvumi aplūkojami valsts mērogā (visi kopā tie veido EUR 454 miljonus neto pašreizējā vērtībā), jo tie dod labumu visai valsts ekonomikai, tādēļ tos tikai daļēji var saistīt ar attiecīgajiem reģioniem. Pieņemot, ka valsts gūtais labums ir proporcionāli sadalīts starp Portugāles reģioniem atbilstīgi to attiecīgajai ekonomiskajai nozīmei, un tā kā Norte un Alentežu reģions 2007. gadā veidoja 34,8 % no Portugāles valsts IKP, kopējais reģionālais ieguvums (kas ir EUR 195 miljoni neto pašreizējā vērtībā) ievērojami pārsniedz ieguldījumu projektam piešķirtā atbalsta izmaksas (kas ir EUR 121 miljons neto pašreizējā vērtībā).
5.1.6. Piezīmes par atbalsta nepieciešamību
(167)
Portugāle uzsvēra, ka atbalsts faktiski un izšķirīgi veicinājis Petrogal lēmumu veikt ieguldījumu, jo tas bija nepieciešams uzņēmuma rentabilitātes nodrošināšanai. Galp direktoru padome 2008. gada 5. martā apstiprināja ieguldījumu projektu, kad tā no valsts iestādēm bija saņēmusi vēstuli par atbilstīgumu, kas bija sagatavota 2007. gada 23. janvārī. Pirmās saistības iekārtu pasūtīšanai datētas ar 2008. gada 14. martu, kas ir pēc atbalsta līgumu parakstīšanas ar Portugāles valdību 2008. gada 10. martā.
(168)
Bez atbalsta ieguldījumu projekts netiktu īstenots, jo nebūtu nodrošināta tā rentabilitāte.
(169)
Galp direktoru padome 2001. gadā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru tika noraidīts agrāk izstrādātais plāns par Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas uzlabošanu, jo projekta kapitāla atdeve bija mazāka nekā Galp Energia vidējās svērtās kapitāla izmaksas pārstrādes nozarē.
(170)
Galp direktoru padome 2005. gadā atkārtoti izskatīja stratēģiskās iespējas veikt abu pārstrādes rūpnīcu pārveidošanas projektu. Pēc tam, kad iekšēji tika pētīti alternatīvi ieguldījumu projekti, Sinešas un Matoziņušas pārveidošanas projekts 2008. gada martā tika iesniegts direktoru padomei apstiprināšanai. Iekšējās atdeves koeficients saistībā ar pārskatīto ieguldījumu, kas bija EUR [..] miljoni, tika lēsts [8-10] % apmērā bez stimula, kas par [..] procentpunktiem pārsniedza Galp Energia vidējās svērtās kapitāla izmaksas pārstrādes darbībām (tās tika noteiktas [7-9] % apmērā).
(171)
Galp direktoru padomes 2008. gada marta lēmuma pamatā bija ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficienta pamatotības analīze.
3. tabula
Ar atbalstu
Neto pašreizējā vērtība
EUR [100-150] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[9-11] %
Bez atbalsta
Neto pašreizējā vērtība
EUR [1-50] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[8-10] %
Avots: GALP
(172)
Saskaņā ar Galp Energia administratīvās komitejas 2008. gada 10. janvāra apspriedēm uzņēmuma vidējās svērtās kapitāla izmaksas un iekšējā “minimālās rentabilitātes likme” (riska prēmija, kuru pieskaita kapitāla izmaksām (43)) piegādes, pārstrādes un loģistikas jomā bija attiecīgi [7-9] % un [10-12] %.
(173)
Portugāle norādīja, ka Galp Energia noteiktās vidējās svērtās kapitāla izmaksas un iekšējā minimālās rentabilitātes likme atbilst standartpraksei pārstrādes nozarē, un šo ekonomikas kritēriju izmantošanai vispārīgi piekrituši visi lielie nozares uzņēmumi. Šo apgalvojumu apstiprināšanai Portugāle iesniedza Komisijai tabulu, kuru 2010. gadā izstrādāja Citigroup, Bloomberg un Broker Research un kurā salīdzinātas vidējās svērtās kapitāla izmaksas nozīmīgiem nozares uzņēmumiem.
(174)
Portugāle joprojām uzskata, ka lēmums veikt ieguldījumu gan iepriekš, gan patlaban atbilst praksei un parastām prasībām attiecībā uz rentabilitāti, kādas saņēmējs pieprasa visos savos projektos. Rentabilitātes novērtēšanai izmanto gan vidējo svērto kapitāla izmaksu koncepciju, gan minimālās rentabilitātes likmi kā papildkritēriju. Vispārīgi runājot, prognozes par nākotnes naudas plūsmām nav nekļūdīgas. Vienmēr pastāv nenoteiktība (risks) saistībā ar naudas plūsmas prognozēm, un, jo prognozes ir attālākas laikā, jo lielāka ir iespēja, ka aplēses ir aptuvenas un kļūdainas. Visparastākais veids nenoteiktības ņemšanai vērā ir pieskaitīt riska prēmiju vidējām svērtajām kapitāla izmaksām un izmantot likmi par ieguldījumam nepieciešamo minimālo rentabilitātes līmeni (minimālās rentabilitātes likmi). Tādējādi starpība starp minimālās rentabilitātes likmes vērtību un vidējo svērto kapitāla izmaksu vērtību ir papildu peļņa, kāda tiek plānota, pieņemot lēmumu veikt ieguldījumu vai nē, jo tādējādi tiek pieņemts, ka prognozēm par nākotnes naudas plūsmām piemīt papildu risks. Portugāle apgalvo, ka minimālās rentabilitātes likme tiek iekļauta Galp Energia ieguldījumu projektu analīzēs un lēmumos jau kopš 2002. gada. Šajā gadā tika noteikts, ka projektiem piemērojamā minimālās rentabilitātes likme būtu vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kam pieskaitīta [1-5] procentpunktu starpība. Galp Energia 2006. gadā pieņēma lēmumu aprēķināt minimālās rentabilitātes likmi nedaudz citādā veidā: nevis vidējām svērtajām kapitāla izmaksām pieskaitot [1-5] procentpunktus, bet palielinot vidējās svērtās kapitāla izmaksas par [10-50] % (vidējās svērtās kapitāla izmaksas2006 + minimālās rentabilitātes likme2006 = [1,1-1,5] x vidējās svērtās kapitāla izmaksas2006). Šis jaunais kritērijs radās iekšējā svēruma rezultātā, jo, ņemot vērā atšķirīgos vidējo svērto kapitāla izmaksu līmeņus katrā uzņēmējdarbības nozarē, procentu piemērošana bāzei šķita piemērotāka un konsekventāka salīdzinājumā ar absolūtās vērtības izmantošanu. Portugāle arī sniedza sīkāku paskaidrojumu, iesniedzot Komisijai dažādas vidējās svērtās kapitāla izmaksas un minimālās rentabilitātes likmes, ko Galp Energia izmantojis laikā no 2002. gada līdz 2006. gadam katrā uzņēmējdarbības nozarē: piegādēm un pārstrādei, naftas produktu tirdzniecībai, pētniecībai un ražošanai, gāzei un enerģijai.
(175)
Portugāle norādīja, ka saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem šāda veida projektiem un ņemot vērā to, ka atšķirību līmenis ieguldījumiem šajā inženierijas attīstības posmā (Front End Engineering Design) joprojām ir nozīmīgs, Galp direktoru padome neuzskatīja, ka šāda vēriena projekts, kura atdeves koeficients ir tik tuvs vidējām svērtajām kapitāla izmaksām, būtu dzīvotspējīgs, jo rezultātā atdeves koeficients varētu būt zemāks par atsauces vērtību.
(176)
Tomēr, ieguldījumu projektā ņemot vērā nodokļu stimulu piešķiršanu, ieguldījumu projekta atdeve būtu [9-11] %, kas, ņemot vērā ieguldījumu projekta stratēģisko raksturu, tika uzskatīts par pieņemamu minimālo līmeni gan projekta uzsākšanai, gan saistību izpildes apstiprinājumam iekārtu piegādātājiem.
(177)
Portugāle iesniedza vairākus alternatīvus ieguldījumu projektus, kurus Petrogal būtu varējis veikt laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projektu. Tā kā jauniem ieguldījumiem pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti, vairākas Galp Energia uzņēmējdarbības jomas savā starpā sacenšas par šiem ierobežotajiem resursiem un pastāv stingra atlases politika.
(178)
Tomēr, ja atbalsta līgums ar Portugāles valsti nebūtu parakstīts un ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, abu pārstrādes rūpnīcu konkurētspēja būtu nenovēršami pasliktinājusies. Portugāle apgalvo: ja ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, pārstrādes rūpnīcu jaudas izmantošana tiktu samazināta līdz [80-90] %, reaģējot uz lejupvērsto tirgus pieprasījuma tendenci benzīnam un mazutam (saskaņā ar pētījumiem laikā no 2008. gada līdz 2020. gadam pieprasījums ievērojami samazināsies no [20-30] % līdz pat [40-50] %). Pārstrādes rūpnīcas spētu nodrošināt tikai ļoti ierobežotu pārstrādes peļņas normu. Situācijas risināšanai vajadzētu īstenot stingru restrukturizācijas programmu, tostarp samazināt darbavietu skaitu.
(179)
Tā kā Komisija apšaubīja, vai Galp Energia direktoru padome savos lēmumos ir ņēmusi vērā uzņēmējdarbības vides pārmaiņas, tā lūdza Portugāli sniegt sīkāku tāda alternatīvā scenārija analīzi, saskaņā ar kuru ieguldījumu projekts netiek veikts. Šim nolūkam tā pieprasīja, lai Portugāle uzrāda ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficientu, ņemot vērā pārstrādes rūpnīcu potenciālo rentabilitāti, ja ieguldījumu projekts netiktu īstenots, un ņemot vērā pārstrādes peļņas normas samazināšanos.
(180)
Portugāles alternatīvais scenārijs apkopots 4. tabulā.
4. tabula
Uzņēmējdarbības analīze
Jaunā galīgā ieguldījuma vērtība
Ar atbalstu
Neto pašreizējā vērtība
EUR [200-250] miljoni
EUR [150-200] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[10-12] %
[10-12] %
Bez atbalsta
Neto pašreizējā vērtība
EUR [100-150] miljoni
EUR [100-150] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugāle apgalvo, ka “fakts, ka projekts uzņēmumam var būt ļoti būtisks, pat stratēģiski nozīmīgs, nenozīmē, ka tas ir vienīgais projekts vai neapstrīdams projekts, ja iekšējās atdeves koeficients nepalielinās un neatbilst minimālajām pieļautajām prasībām” (kā tas bija 2001. gadā).
5.2. Portugāles apsvērumi par trešo personu iesniegtajām piezīmēm
(182)
Portugāle uzsver dažādu struktūru (pašvaldības, arodbiedrības, nozares un rūpniecības asociācijas) augsto iesaistīšanās līmeni un norāda piezīmes, kurās tiek atbalstīta ieguldījumu projekta vērtība reģionālās attīstības un energoefektivitātes izteiksmē.
5.2.1. Apsvērumi par konkurenta Nr. 1 un konkurenta Nr. 2 piezīmēm
(183)
Papildinot 2010. gada 21. janvārī iesniegto informāciju, Portugāle paskaidro, ka vakuumizejvielu tirgus ir ļoti svārstīgs un pieejamais vakuumgāzeļļas piedāvājuma apjoms, kāds ir nepieciešams, ņemot vērā Sinešā esošās hidrokrekinga iekārtas lielumu, nav stabils. Saistībā ar hidrokrekinga atliekvielu ražošanu Portugāle apstiprina, ka tās apjoms ir būtībā nenozīmīgs, jo hidrokrekinga iekārta izmantos izokrekinga tehnoloģiju.
(184)
Portugāle atkārtoti norāda, ka ieguldījumu projekts - pat ja to īsteno iepriekš pastāvējušās pārstrādes rūpnīcās - veicinās reģionālo attīstību mazāk labvēlīgos reģionos (tiks radītas un saglabātas darbavietas, nodrošināta darbinieku apmācība, veidosies apjomradīti ietaupījumi, nodotas tehnoloģijas, nodrošināta plašāka ietekme uz ekonomiku utt.), un to apstiprina visas saņemtās pozitīvās piezīmes. Tajās tiek arī uzsvērta ieguldījumu projekta stratēģiskā nozīme un vides vērtība, un tās līdzsvaro piezīmes par to, ka vienīgais reģiona ieguvums būs nodarbinātība.
(185)
Runājot par konkurenta Nr. 1 kā trešās personas sagatavoto tabulu, kurā atbalsta attiecība pret vienu radīto darbavietu salīdzināta ar attiecību citos īpašā reģionālā atbalsta projektos (skatīt 89. apsvērumu), Portugāle norāda, ka tabulā nav iekļauti citi projekti pārstrādes vai citā kapitālietilpīgā nozarē. Šī iemesla dēļ ieguldījumu projektu nedrīkst salīdzināt ar citiem tabulā norādītajiem projektiem, bet to vajadzētu salīdzināt ar atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem tajā pašā ekonomikas nozarē (skatīt Komisijas 2007. gada 10. jūlija lēmumu par valsts atbalstu lietā N 898/06, Repsol Polimeros, un 2007. gada 10. jūlija lēmumu par valsts atbalstu lietā N 899/06, Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kuros minētā atbalsta attiecība pret vienu radīto darbavieta būtu salīdzināma ar Petrogal projektā paredzēto attiecību).
(186)
Tāpat līdzvērtīgi skaitļi tiek iegūti, ja netiešo darbavietu attiecība pret tiešajām darbavietām tiek salīdzināta ar attiecību salīdzināmos projektos (piemēram, 185. apsvērumā minētajos projektos).
(187)
Portugāle atkārtoti norāda, ka Galp direktoru padome apstiprināja ieguldījumu projektu 2008. gada martā, t. i., pēc tam, kad 2007. gada janvārī tā saņēma Portugāles iestāžu rakstisku apstiprinājumu tam, ka ieguldījumu projekts ir tiesīgs saņemt atbalstu. Tādējādi atbalsts saskaņā ar nosacījumiem (jo īpaši nosacījumu par Komisijas apstiprinājuma nepieciešamību) tika piešķirts pirms darbu sākšanas. Pirmais stabilais pasūtījums tika veikts 2008. gada martā pēc tam, kad Petrogal bija parakstījis atbalsta līgumus.
(188)
Portugāle noraida trešo personu piezīmes par to, ka Petrogal bija pieņēmis lēmumu sākt ieguldījumu projektu jau 2006. gadā.
(189)
Portugāle piekrīt, ka priekšizpēte tika veikta pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Kaut gan šāda informācija ir pilnīgi noteikti nepieciešama, lai Galp direktoru padome pieņemtu lēmumu, tas nenozīmē, ka Galp direktoru padome jau bija pieņēmusi lēmumu.
(190)
Portugāle joprojām apgalvo, ka ieguldījumu projektu nebūtu iespējams īstenot bez atbalsta.
(191)
Portugāle paskaidro, ka ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficients nebija pietiekams salīdzinājumā ar attiecīgā riska līmeni un citu projektu pievilcīgumu ([..]), t. i., faktoriem, kuri ir svarīgi Galp Energia attīstībai. Tādēļ bez atbalsta ieguldījumu projekta īstenošana nebūtu iespējama.
(192)
No trešo personu piezīmēm Portugāle secina, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir nevis Portugāles, bet vismaz Ibērijas mēroga tirgus.
(193)
Portugāle precizē, ka Petrogal tirgus daļa attiecībā uz dīzeļdegvielu (pārstrādāto produktu tirgū, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecībā) nekad nepārsniegs 25 %, ja attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būs Ibērijas pussala vai plašāka teritorija.
(194)
Portugāle atkārtoti apgalvo, ka jebkurā gadījumā ieguldījumu projekts neietekmēs ne dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības, ne mazumtirdzniecības tirgu, jo cena pārstrādāto produktu tirgū tiek noteikta atbilstīgi tirgus nosacījumiem, un Petrogal rīkojas kā uzņēmums, kas pieņem cenu. Pretējā gadījumā Petrogal klienti vienkārši izvēlētos importu, jo, kā apgalvo Portugāle, dīzeļdegvielas importam no citām dalībvalstīm nav šķēršļu (tehnisku, tarifu, loģistikas (44) u. c.). Portugāles importa prasības ir salāgotas ar ES prasībām.
(195)
Portugāle sniedza apkopotus datus par dīzeļdegvielas importu (pa jūru un sauszemi) uz Portugāli.
5. tabula
Dīzeļdegvielas imports un eksports
Gads
2006
2007
2008
2009
IMPORTS
Kopā (tūkst. tonnu)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[..]
[..]
[..]
[..]
Citi
[..]
[..]
[..]
[..]
EKSPORTS
Kopā (tūkst. tonnu)
314
192
164
95
Petrogal
[..]
[..]
[..]
[..]
Citi
[..]
[..]
[..]
[..]
Avots: DGEG (slīprakstā) un Petrogal dati
(196)
Turklāt Portugālei ir pietiekama uzglabāšanas jauda: Portugāle sniedza datus par dažādu operatoru izdarītām dažādām stratēģiskām izvēlēm (tie ir vai nu ieguldījuši uzglabāšanas jaudā, vai arī iekārtas nomā), un abas alternatīvas ir iespējamas un dzīvotspējīgas. Galvenie operatori nav palielinājuši savu uzglabāšanas jaudu, kaut gan tirgū bija parādījušās šādas iespējas, un tas liecina, ka to uzglabāšanas resursi ir pietiekami tirdzniecības darbību nodrošināšanai. Portugāle norāda, ka kopējais dīzeļdegvielas imports ir nepārtraukti pieaudzis, bet eksports ir nedaudz samazinājies. Tas noticis tādēļ, ka tirgus ir pastāvīgi pieaudzis un palielinājies vietējās ražošanas jaudas deficīts. Tomēr 2009. gada rādītāji liecina par Sinešas pārstrādes rūpnīcā notikušās avārijas ietekmi, kad uz dažām nedēļām tika ierobežota pārstrādes rūpnīcas darbība un ražošana. Operatoriem tajā gadā vajadzēja palielināt importu, tādējādi pierādās alternatīvu piedāvājuma iespēju esamība.
(197)
Dīzeļdegvielas imports uz Portugāli 2009. gadā bija 27,2 % no kopējā dīzeļdegvielas patēriņa attiecīgajā gadā. Iepriekšējos gados vidējais dīzeļdegvielas imports attiecībā pret dīzeļdegvielas gada patēriņu Portugālē (kas ir apmēram 5,4 miljoni tonnu) bija apmēram 14 %.
(198)
Tādēļ Portugāle uzskata, ka tās dīzeļdegvielas tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs tirgus, tajā tiek veicināta tirdzniecība un cenas tiek noteiktas, pamatojoties uz jēlnaftas cenām un pārstrādes izmaksām, par alternatīvu izmantojot importu par Platts cenām.
(199)
Portugāle uzskata, ka smagā ligroīna tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus, jo ligroīns ir starptautiski tirgots produkts.
6. ATBALSTA PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
6.1. Valsts atbalsta pastāvēšana
(200)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, ja Līgumā nav noteikts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(201)
Portugāles atbalsts Petrogal būs nodokļu atlaides veidā. Tādēļ var uzskatīt, ka atbalstu piešķir dalībvalsts vai to piešķir no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(202)
Atbalsts tiek piešķirts vienam uzņēmumam, kas ir Petrogal, tādēļ tas ir selektīvs.
(203)
Atbalsts tiek piešķirts ieguldījumam, kura rezultātā palielināsies dīzeļdegvielas un smagā ligroīna ražošana. Tā kā šie produkti tiek tirgoti starp dalībvalstīm, pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uzņēmumam Petrogal piešķirtais atbalsts atbrīvos uzņēmumu no izmaksām, kuras parastos apstākļos tam vajadzētu segt pašam. Attiecīgi Petrogal gūs labumu, jo tam būs ekonomiska priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem. Dodot priekšroku Petrogal un tā ražošanai, atbalsts attiecīgi kropļo konkurenci vai draud to kropļot.
(204)
Attiecīgi Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(205)
Pēc tam, kad ir konstatēts, ka atbalsts ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jāizvērtē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
6.2. Atbalsta pasākuma likumīgums
(206)
Paziņojot par atbalstu pirms tā stāšanās spēkā, Portugāle ievēroja pienākumu paziņot, kas izriet no Līguma 108. panta 3. punkta.
6.3. Novērtējuma juridiskais pamats
(207)
Tā kā atbalsta mērķis ir veicināt reģionālo attīstību, atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu tiek vērtēts, pamatojoties uz RAP, jo īpaši pamatnostādņu 4.3. iedaļas noteikumiem par lieliem ieguldījumu projektiem, un kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam, kā noteikts paziņojumā par padziļinātu novērtējumu, ja vien oficiālās izmeklēšanas rezultātā neatklājas, ka netiek pārsniegts robežlielumi, kas noteikti RAP 68. punkta a) apakšpunktā (turpmāk “tirgus daļas tests”) un 68. punkta b) apakšpunktā (turpmāk “jaudas pieauguma un tirgus darbības rezultātu tests”).
(208)
Komisijai jāveic novērtējums trīs posmos:
-
pirmkārt, tai jānovērtē saderība ar vispārējiem RAP noteikumiem,
-
otrkārt, tai jāpārliecinās, vai noteikti nav izpildīts tirgus daļas tests un jaudas pieauguma un tirgus darbības rezultātu tests, kā noteikts 68. punkta a) un b) apakšpunktā (turpmāk “68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktais tests”),
-
treškārt, atkarībā no novērtējuma otrā posma iznākuma tā var pāriet uz padziļinātu novērtējumu.
6.4. Saderīgums ar vispārējiem RAP noteikumiem - lēmumā sākt procedūru pausto bažu pārbaude
(209)
Komisija pārbaudīja, vai piešķirtais atbalsts atbilst vispārējiem RAP noteikumiem. Novērtējuma rezultātā tai radās šādi turpmāk minētie apsvērumi.
(210)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas, vai ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums vai arī to var uzskatīt par atjaunošanai paredzētu ieguldījumu.
(211)
Komisija ņēma vērā 130. un 131. apsvērumā norādītās Portugāles piezīmes par to, ka ieguldījuma rezultātā tiek paplašināta esoša ražotne un tiek būtiski mainīts esošas ražotnes kopējais ražošanas process, un tādēļ ieguldījumu var uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu, kā noteikts RAP 34. punktā.
(212)
Jaunā vakuumdestilācijas iekārta un viskozitātes samazināšanas iekārta Matoziņušā, kā arī jaunā hidrokrekinga iekārta Sinešā darbosies vienlaikus ar sākotnējām, iepriekš pastāvējušām pārstrādes iekārtām, tādēļ ieguldījumu projekts ir paredzēts nevis atjaunošanai, bet gan ražošanas sistēmas paplašināšanai. Turklāt ieguldījumu projekts pārveidos pārstrādes rūpnīcas, nodrošinot tās ar jaunu tehnoloģisko infrastruktūru jēlnaftas smagāko frakciju pārvēršanai benzīnā un dīzeļdegvielā.
(213)
Konkurents Nr. 1 neiebilst, ka ieguldījumam ir sākotnēja ieguldījuma pazīmes, bet uzskata, ka ieguldījums ir esošas ražotnes paplašināšana.
(214)
Attiecīgi Komisija uzskata, ka ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums RAP 34. punkta nozīmē, tādēļ nav pamata bažām par to, vai ieguldījumu projektam ir sākotnēja ieguldījuma pazīmes.
(215)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas, vai ir izpildītas formālās prasības par atbalsta stimulējošo ietekmi, ko piemēro īpašam atbalstam saskaņā ar RAP 38. punktu. Jo īpaši Komisija pauda šaubas par to, vai ar Portugāles rakstisko apstiprinājumu par to, ka ar nosacījumu par sīkāku pārbaudi ieguldījumu projekts atbilst nosacījumiem par atbilstīgumu, kā noteikts atbalsta shēmā (45), var aizstāt prasību par priekšlīgumu.
(216)
RAP 38. punktā noteikts: “Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi, ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta. [..]. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Komisijai, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts, pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu.”
(217)
“Darbu sākums” RAP 40. zemsvītras piezīmē definēts kā būvdarbu sākums vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības.
(218)
Komisija ņēma vērā šādu Portugāles iesniegto faktu informāciju:
-
Petrogal iesniedza pieteikumu atbalsta saņemšanai 2007. gada 22. janvārī,
-
Portugāle 2007. gada 23. janvārī apstiprināja, ka principā atbalsta projekts ir atbilstīgs,
-
Portugāles Ministru padome apstiprināja atbalstu 2008. gada 6. martā, bet atbalstu var piešķirt tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas, un Petrogal nesaņems atbalstu agrāk par 2011. gadu (kad ieguldījums būs pabeigts),
-
Petrogal direktoru padome 2008. gada 8. martā pilnvaroja sākt uzņemties iekārtu pasūtījuma saistības,
-
pirmais saistošais pasūtījums tika veikts 2008. gada 14. martā. Būvdarbi saistībā ar ieguldījumu faktiski sākās 2008. gada novembrī Sinešā un 2009. gada janvārī Matoziņušā.
(219)
Komisija uzskata, ka atbalsta līgumi, kas tika parakstīti 2008. gada 10. martā starp Portugāli un Petrogal, un Ministru padomes 2008. gada 6. marta lēmuma publicēšana Portugāles Oficiālajā Vēstnesī (46) ir vismaz līdzvērtīgi priekšlīgumam un uzskatāmi par stingrāku formālas stimulējošas ietekmes apliecinājumu nekā RAP 38. punktā noteiktais priekšlīgums. Minētie atbalsta līgumi tika parakstīti, pirms tika sākts darbs pie ieguldījumu projekta.
(220)
Tādējādi Komisija uzskata, ka nav pamata bažām par atbalsta formālo stimulējošo ietekmi.
(221)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par ieguldījuma devumu reģionālajai attīstībai. Saistībā ar šo Komisija arī pauda šaubas par atbalsta nepieciešamību un uzsvēra: “ja atbalsts nav nepieciešams, tas, visticamāk, neveicinās reģionālo attīstību un var radīt nepieņemamus konkurences kropļojumus” (47).
(222)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 norāda, ka Petrogal būtu īstenojis ieguldījumu projektu arī bez atbalsta. Viņi uzskata, ka ieguldījumu projekts ir produktīvs ieguldījums, kuru ekonomiski virza nelīdzsvarotība starp dīzeļdegvielas piedāvājumu un pieprasījumu, un iespēja piekļūt jēlnaftai, kas ir smagāka un lētāka. Visi operatori Eiropā veic līdzīgus ieguldījumus pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta.
(223)
Tādēļ jāvērtē, vai atbalsts ir nepieciešams, lai patiešām stimulētu veikt ieguldījumu, kas pretējā gadījumā netiktu veikts abās atbalstāmajās teritorijās, vai arī ieguldījumu projekts tiktu īstenots jebkurā gadījumā. Saistībā ar šo Komisijai jānosaka, vai atbalsts mainījis Petrogal uzvedību tā, ka tas varētu veikt papildu ieguldījumus attiecīgajos reģionos.
(224)
Konstatēts, ka stratēģisks lēmums veikt ieguldījumu tika pieņemts 2006. gadā. To apliecina dokuments, ko Galp Energia publicējis 2006. gada oktobrī (48). Galp Energia 2006. gada pārskatā norādīts, ka direktoru padome administratīvu lēmumu par ieguldījumu projektu pieņēmusi 2007. gada 23. janvārī (49) un 2008. gada 5. martā (t. i., pēc tam, kad tā bija saņēmusi valsts iestāžu 2007. gada 23. janvāra vēstuli par atbilstīgumu). Direktoru padome 2008. gada 14. martā pieņēma darbības lēmumu pasūtīt pirmās iekārtas saistībā ar ieguldījumu projektu.
(225)
Portugāle norāda, ka Petrogal nebija sācis ieguldījumu līdz 2008. gadam, jo tā finanšu dzīvotspēja nebija pietiekama, un Galp direktoru padome beidzot pieņēma lēmumu pasūtīt iekārtas un sākt būvniecību tikai pēc tam, kad Portugāles valdība pieņēma attiecīgo Ministru padomes lēmumu.
(226)
Portugāle apgalvo, ka valsts atbalsta pieejamība bija izšķirīgais faktors Petrogal lēmumam veikt ieguldījumu. Bez atbalsta ieguldījumu projekts netiktu virzīts. Petrogal būtu īstenojis alternatīvu restrukturizācijas plānu, lai pielāgotu savas pārstrādes darbības jaunajiem tirgus un jēlnaftas piedāvājuma nosacījumiem. Turklāt pieejamie finanšu resursi tiktu izmantoti ieguldījumiem alternatīvos projektos, nevis pārstrādes darbībai.
(227)
Portugāle iesniedza Petrogal piederošus dokumentus, kuros bija analizēts ieguldījumu projekta plānotais iekšējās atdeves koeficients, kapitāla izmaksas un iespējamie alternatīvie ieguldījumi, kādus Galp Energia varētu veikt, izmantojot pieejamo kapitālu.
(228)
Komisija uzskata, ka dokumenti, kuri tika iesniegti Galp direktoru padomei 2007. gada 23. janvārī un 2008. gada 5. martā, bija izšķirīgi atbalsta nepieciešamības novērtējumam, jo šie dokumenti bija direktoru padomes lēmuma pamatā.
(229)
Portugāle norāda, ka aprēķini, kas tika iesniegti Galp direktoru padomei 2008. gadā, rādīja, ka ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficients bez atbalsta būtu [8-10] %. Šāds iekšējās atdeves koeficients ievērojami pārsniedz Petrogal vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas ir [7-9] %.
(230)
Taču Portugāle paskaidroja, ka Galp direktoru padomes lēmumu pamatā ir minimālās rentabilitātes likmes pieeja, kas tika ieviesta jau 2002. gadā. Minimālās rentabilitātes likme jeb minimālās pieņemamās atdeves koeficients ir projekta minimālās atdeves koeficients, kādu lēmuma pieņēmējs ir gatavs pieņemt pirms projekta sākšanas, ņemot vērā ar projektu saistīto risku un alternatīvās izmaksas saistībā ar citu projektu neīstenošanu. “Minimālās rentabilitātes likmi” vēl sauc par “robežlikmi” vai “standartlikmi” (angliski: hurdle rate, cut-off rate, benchmark rate).
(231)
Sākot no 2006. gada, pārstrādes darbībām iekšējā minimālās rentabilitātes likme tika noteikta [110-150] % apmērā no vidējām svērtajām kapitāla izmaksām, un tā bija [10-12] %. Parastos apstākļos netiktu pieņemts lēmums veikt ieguldījumu, ja iekšējās atdeves koeficients nepārsniegtu šo slieksni. Šajā gadījumā atbalsts palielina iekšējās atdeves koeficientu par [1-3] procentpunktiem, no [8-10] % līdz [9-11] %, kā norādīts 171. apsvēruma 3. tabulā, un to izmantoja aprēķiniem, kas tika iesniegti direktoru padomei 2008. gadā. Kaut gan iekšējās atdeves koeficients, ņemot vērā atbalstu, joprojām bija manāmi zemāks par iekšējo minimālās rentabilitātes likmi, Galp direktoru padome uzskatīja, ka atbalsta radītā papildu drošības rezerve ir pietiekama, un visbeidzot apstiprināja ieguldījumu projektu.
(232)
Minimālās rentabilitātes likme ir instruments, kuru uzņēmumi izmanto izšķirīgās situācijās, kas ir saistītas ar augstu risku, un tā var mainīties atkarībā no projekta riska. Minimālās rentabilitātes likmi var ietekmēt arī valūta, kurā likme aprēķināta, jo apgabalos, kuros inflācija ir augsta, minimālās rentabilitātes likme ir augstāka nekā apgabalos, kuros cenas ir stabilas.
(233)
Līdz šim valsts atbalsta lēmumos reģionālā atbalsta jomā minimālās rentabilitātes likmes koncepcija nav izmantota, lai pieņemtu lēmumu par atbalsta nepieciešamību un atbalsta stimulējošo ietekmi. Minimālās rentabilitātes likmes koncepcija neparādās arī paziņojumā par padziļinātu novērtējumu. Tomēr šī koncepcija ir izmantota dažos lēmumos par valsts atbalstu (piemēram, Komisijas 2011. gada 23. februāra lēmumā par valsts atbalstu lietā N 204/2010, Zviedrija, pētniecības un attīstības atbalsts Volvo Aero par labu Trent XWB ICC, kas vēl nav publicēts OV), kuri galvenokārt pieņemti atbilstīgi Komisijas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (50), kas ir projekti ar augstu risku.
(234)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projektam raksturīgi daudzi riski, kuri attaisno minimālās rentabilitātes likmes pieejas izmantošanu. Ieguldījumu projekts ir lielākais produktīvais ieguldījums, kāds jebkad ir īstenots Portugālē. Šī ieguldījumu projekta īstenošana ilgs vairākus gadus. Īpaši sarežģīti ir aplēst ieguldījumu projekta izmaksas, jo faktiski Portugāles iesniegtie skaitļi liecina, ka sākotnēji aplēstās izmaksas faktiski tika ievērojami pārsniegtas. Tā kā ieguldījumu projekts orientēts uz ilgu termiņu, ir ļoti grūti ilgtermiņā prognozēt pārstrādes peļņas normas, jo īpaši situācijās, kad ilgtermiņā tradicionālie automobiļi ar iekšdedzes dzinējiem var tikt aizstāti ar automobiļiem, kas aprīkoti ar elektriskiem dzinējiem, un citiem automobiļiem.
(235)
Kā liecina 2006. gadā veikts empīrisks pētījums (51), kurā tika analizētas vairāk nekā 100 uzņēmumu (galvenokārt Ziemeļamerikas uzņēmumu) paziņotās minimālās rentabilitātes likmes, vidējā minimālās rentabilitātes likme ir 14,1 %, un absolūtā starpība starp vidējām svērtajām kapitāla izmaksām un minimālās rentabilitātes likmi ir 5 procentpunkti, kas ir apmēram 155 % no vidējām svērtajām kapitāla izmaksām. Ņemot vērā šo informāciju, minimālās rentabilitātes likme, kuru Petrogal un Galp Energia piemēroja pārstrādes nozarei, prima facie nešķiet pārmērīga.
(236)
Ņemot vērā šos elementus un jo īpaši ņemot vērā nozares un lietas īpašo raksturu (t. i., attiecīgo risku nozīmi ieguldījumu projekta mēroga un ilgtermiņa ekspluatācijas perioda dēļ), Komisija uzskata, ka minimālās rentabilitātes likmi var izmantot, pieņemot lēmumu par to, vai atbalsts bija nepieciešams, lai stimulētu ieguldījumu projekta veikšanu, vai nē.
(237)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 apstiprināja, ka attiecībā uz pārstrādes darbībām nozarē nav standarta. Tomēr konkurents Nr. 1 norādīja, ka, viņaprāt, standarts (t. i., atdeves koeficients) 10 % apmērā būtu pietiekams ieguldījumu projekta veikšanai. Komisija atzīmē, ka šis standarta koeficients 10 % apmērā ir ļoti līdzīgs pēcatbalsta iekšējās atdeves koeficientam [9-11] %, kas 2008. gadā tika iesniegts Galp direktoru padomei. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsts nepārsniedz apjomu, kādu konkurents uzskata par nepieciešamu pieņemama iekšējās atdeves koeficienta sasniegšanai.
(238)
Tādējādi šķiet, ka atbalsta pasākums tuvina aprēķināto iekšējās atdeves koeficientu Petrogal minimālās rentabilitātes likmei un konkurenta Nr. 1 norādītajai standartlikmei. Pēc atbalsta iekšējās atdeves koeficients nepārsniedz ne Petrogal minimālās rentabilitātes likmi, ne konkurenta standartlikmi, kas liecina, ka atbalsts nav pārmērīgs. Tas, ka ieguldījumu lēmums tika pieņemts 2008. gadā, kad atbalsta koriģētais iekšējās atdeves koeficients joprojām bija ievērojami zemāks par paziņoto minimālās rentabilitātes likmi, pats par sevi nav pietiekams iemesls apšaubīt minimālās rentabilitātes likmes nozīmi. Iepriekšējie Galp direktoru padomes paziņojumi liecina, ka padome apzinājās ieguldījumu projekta stratēģisko nozīmi pārstrādes peļņas normu lejupslīdes apstādināšanā. Kaut gan minimālās rentabilitātes likme netika pilnībā sasniegta, šis stratēģiskais elements šķiet pietiekams, lai attaisnotu ierobežotu novirzi no minimālās rentabilitātes likmes.
(239)
Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts bija nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un nepārsniedza šim nolūkam nepieciešamo apjomu. Saistībā ar šo nav gluži pareizi apgalvot, ka visi operatori Eiropā veikuši līdzīgus ieguldījumus savās pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta. Piemēram, Komisija ir analizējusi citus atbalsta pasākumus līdzīgiem ieguldījumiem. Piemēram var minēt Komisijas Lēmumu N 283/2004 (52) par destilātu hidrokrekinga iekārtu.
(240)
Lēmumā sākt procedūru, atsaucoties uz RAP 10. punktu, Komisija pauda šaubas par atbalsta un ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai, uzsverot ierobežoto radīto darbavietu skaitu (150) salīdzinājumā ar atbalsta apmēru (EUR 160 miljoni), un par to, vai plānotais devums reģionālajai attīstībai patiešām atsver atbalsta radīto ietekmi uz nozari.
(241)
Komisija norāda un arī konkurents Nr. 1 uzsvēris, ka atbalsta apmērs uz vienu radīto darbavietu patiešām ievērojami pārsniedz atbalsta līmeni uz vienu darbavietu iepriekšējos, nesen īstenotos īpašā atbalsta gadījumos (skatīt 89. apsvērumu). Vairākos negatīvos lēmumos (53) secinājums par nepietiekamu reģionālo devumu balstīts uz radīto darbavietu skaitu.
(242)
Portugāle piekrīt, ka atbalsta apmērs uz vienu tieši radīto darbavietu ir ļoti liels, tomēr to skaidro ar ieguldījumu projekta kapitālietilpīgumu, kas raksturīgs ieguldījumiem šajā nozarē, turklāt iepriekš Komisija ir apstiprinājusi atsevišķi paziņotus pieteikumus atbalsta shēmām šajā nozarē, saskaņā ar kurām atbalsta apmērs uz vienu radīto darbavietu bijis vēl lielāks (54). Portugāle uzskata, ka jāņem vērā ne tikai atbalsts uz vienu tiešo darbavietu, bet arī citi faktori, piemēram, netiešo un pagaidu darbavietu radīšanas nozīme un citi saistītie aspekti.
(243)
Savos iepriekšējos lēmumos Komisija vienmēr ir ņēmusi vērā tiešās radītās darbavietas. Papildus vairākos lēmumos (55) tika ņemtas vērā netiešās radītās darbavietas.
(244)
Sākotnēji Portugāle apgalvoja, ka katra radītā (vai zaudētā) tiešā darbavieta nozīmētu arī trīs netiešas darbavietas. Attiecība 3:1 tika pamatota, ņemot vērā to, ka citās Portugāles lietās šajā pašā nozarē (56) Komisija ir piekritusi līdzīgai vai lielākai attiecībai. Potenciālu radīt netiešas darbavietas rada tehniskās apkopes darbības, kas varētu būt tirgus niša, kurā projekts dos vislielāko labumu. Tas būtu saistīts ar pārstrādes rūpnīcu pieaugošo tehnoloģijas sarežģītību, kā rezultātā būs nepieciešami darbu apakšuzņēmumi tādu pakalpojumu sniegšanai, kuriem nepieciešami speciāli apmācīti darbinieki un tehniskais personāls.
(245)
Portugāle pamato savu argumentāciju, atsaucoties uz neseno Komisijas darba dokumentu par naftas ķīmijas nozari (57), saskaņā ar kuru ES rūpniecībā tieši nodarbināto skaits ir 100 000, tomēr var uzskatīt, ka apmēram 400 000-600 000 darbavietu ir tieši atkarīgas no ES pārstrādes rūpniecības. Minētā dokumenta 41. zemsvītras piezīmē minēts, ka vēl 600 000 darbavietu saistītas ar loģistiku un tirdzniecību. Pamatojoties uz šiem apgalvojumiem, var būt attaisnota attiecība, kas ir lielāka nekā 3:1, t. i., 4:1 vai 6:1 un, ņemot vērā darbavietu radīšanu loģistikā un tirdzniecībā, pat 12:1.
(246)
Portugāle norādīja, ka saskaņā ar alternatīvo scenāriju bez atbalsta un bez projekta Petrogal vajadzētu pārstrukturēt savas pārstrādes rūpnīcas un samazināt strādājošo skaitu, zaudējot 160 tiešas darbavietas. Tādēļ, vērtējot atbalsta devumu reģionālajai attīstībai, Komisijai vajadzētu ņemt vērā, ka ieguldījumu projekts faktiski radītu vai saglabātu 310 tiešās darbavietas (58) un apmēram no 930 (59) līdz 3 720 netiešās darbavietas, tādējādi mazinot atbalsta pārmērīgo apmēru uz vienu tiešo darbavietu.
(247)
Turklāt Portugāle uzsvēra, ka ieguldījumu projekts ir lielākais vienotais ieguldījums, kāds jebkad īstenots Portugālē, un tas attiecīgajos reģionos būvniecības posmā radīs 3 000 pagaidu darbavietu.
(248)
Turklāt savos iepriekšējos lēmumos (60), apstiprinot īpašu reģionālo atbalstu, Komisija ir atsaukusies uz šādu faktoru nozīmi:
-
lielāki ienākumi darbiniekiem (tiek radītas labāk apmaksātas tiešās un netiešās darbavietas),
-
sociālā labklājība reģionā (tiek uzlaboti vides un sadzīves apstākļi, sponsorēti vietēja mēroga notikumi),
-
stiprāks cilvēkresursu potenciāls (piedāvāta apmācība, izglītība, doktorantūras programmas),
-
devums pētniecībā un izstrādē, tehnoloģiju un tehnoloģiskās zinātības nodošana (modernizēšanas ieguldījuma rezultātā),
-
lielāka apakšuzņēmēju aktivitāte attiecīgajās jomās,
-
esošo ostu labāka izmantošana.
Šie faktori neapšaubāmi ir pozitīvi elementi, kurus varētu ņemt vērā, vērtējot atbalsta un ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai Portugālē.
(249)
Tādējādi Portugāles un vairāku ieinteresēto personu piezīmes attiecas uz citiem nozīmīgiem devumiem reģionālajai attīstībai, kas nozīmē sociālo un vides ietekmi, intensīvāku apmācību un protokolus ar augstākās izglītības iestādēm.
(250)
Portugāle ir arī norādījusi uz piedāvājuma ķēdes attīstību un jauno iekārtu būvniecības ietekmi uz valsts rūpniecības struktūru, ietekmējot civilo celtniecību, būvniecību un mašīnbūves montāžu. Tā ir neapšaubāmi pozitīva ietekme, bet ir vai nu īslaicīga, vai arī vispārēja (skatīt 154. apsvērumu).
(251)
Komisija ņem vērā Portugāles norādīto ieguldījuma projekta ietekmi attiecīgajos reģionos, kas nav īslaicīga, ir pozitīva un plašāka. Jo īpaši plānotā pārstrādes rūpnīcu ilgtermiņa darbība (vismaz 30 gadus), pozitīvā ietekme uz darbu apakšuzņēmumu jomu, apmācību ievērojamais apjoms un protokolu skaits ar skolām un universitātēm norāda uz pārstrādes rūpnīcu nozīmi attiecīgajos reģionos. Pat ja liela daļa no šīs pozitīvās plašākās ietekmes jau pastāv tādēļ, ka pārstrādes rūpnīcas pastāv ilgu laiku, var piekrist, ka ieguldījumi neapšaubāmi pastiprina Petrogal klātbūtnes lomu Sinešas un Portu apgabalā.
(252)
Portugāle arī iesniedza atbalsta projekta izmaksu un ieguvumu analīzi. Izmaksu un ieguvumu analīzes mērķis nav tikai projekta dzīvotspējas analīze, kuru veic ieguldītājs, bet tajā tiek ņemtas vērā visas (diskontētās) sociālās izmaksas un ieguvumi, kas izriet no projekta. Saistībā ar šo izmaksu un ieguvumu analīzē skaitliski izteikti plānotie ieguvumi, tostarp nodokļu apmērs saistībā ar tiešo un netiešo nodarbinātību, ietaupījums saistībā ar bezdarba novēršanu (darbavietu saglabāšana), patēriņa nodokļu apmērs, papildu ieņēmumi Leiksjē ostai, tiešais atbalsts vietējai sabiedrībai u. c.
(253)
Izmaksu un ieguvumu analīzē secināts, ka atbalsts dos Portugālei ievērojamu labumu. Izmaksu un ieguvumu analīzes ģeogrāfiskais tvērums neapšaubāmi pārsniedz Norte un Alentežu reģiona (kuri ir tieši iesaistīti ieguldījumu projektā) robežas. Tomēr, ja ieguvums valsts mērogā tiek proporcionāli sadalīts attiecīgajiem reģioniem atbilstīgi to ekonomiskajai nozīmei, Norte un Alentežu reģions saņems 34,8 % no valsts gūtā labuma.
(254)
Portugāle arī uzsvēra, ka atbalsts un rezultātā īstenotais ieguldījums labvēlīgi ietekmē arī citas politikas jomas, ne tikai reģionālo attīstību. Portugāle atkārtoti apgalvo, ka ieguldījumu projektam ir stratēģiska nozīme valsts mērogā un energoapgādes drošības ziņā Eiropā. Ieguvums ir arī mazāka atkarība no importa, reaģēšana uz pieaugošo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas, labāka energoefektivitāte abās pārstrādes rūpnīcās un pozitīva ietekme uz vidi. Šos apgalvojumus nevar ņemt vērā, vērtējot atbalsta devumu reģionālajai attīstībai.
(255)
Neskatoties uz šķietamo prima facie neproporcionālo atbalsta apmēra attiecību pret tiešajām radītajām darbavietām, pozitīvā netiešā ietekme (netiešās darbavietas, plašāka ietekme, labi apmaksātu darbavietu radīšana, cilvēkresursu kvalitātes nostiprināšana, sociālās labklājības uzlabošana) norāda uz reģionālo devumu Alentežu un Norte reģionā, un to nevar uzskatīt par neievērojamu devumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka nav pamata sākotnēji paustajām bažām par atbalsta devumu reģionālajai attīstībai.
(256)
Turklāt turpmākajās iedaļās par 68. punkta a) un b) apakšpunkta piemērošanu parādīts, ka atbalsta negatīvā ietekme uz nozari ir ierobežota, jo tirgos, uz kuriem attiecas ieguldījumu projekts, nav vērojami zemi darbības rezultāti, kas nozīmē, ka tajos nav vērojama darbības samazināšanās ne absolūtā, ne relatīvā izteiksmē. Turklāt Petrogal nav lielas tirgus daļas attiecīgajā pārstrādāto produktu tirgū, ko varētu ļaunprātīgi izmantot, veicot konkurenci kropļojošas darbības. Smagā ligroīna importa aizstāšana aromātisko vielu rūpniecībā tikai nelielā mērā ietekmē piegādātājus EEZ. Tādējādi Komisija uzskata, ka nav pamata tās sākotnējām bažām par to, ka plānotais devums reģionālajai attīstībai neatsver atbalsta negatīvo ietekmi uz nozari.
(257)
Saskaņā ar RAP 9. punktu Petrogal nav grūtībās nonācis uzņēmums Komisijas paziņojuma nozīmē par Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (61).
(258)
Saskaņā ar RAP 39. punktu Petrogal paša ieguldījums attaisnotajos izdevumos ir vairāk nekā 25 % (skatīt 36. apsvērumu).
(259)
Saskaņā ar RAP 50. punktu ieguldījumu projekta attaisnotos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz attaisnotajām ieguldījuma izmaksām (skatīt 35. apsvērumu).
(260)
Saskaņā ar RAP 71.-75. punktu tiek ievēroti noteikumi par atbalsta apvienošanu (skatīt 43. apsvērumu).
(261)
Saskaņā ar RAP 40. punktu atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka Petrogal saglabā ieguldījumu projektu attiecīgajos reģionos vismaz piecus gadus pēc tā veikšanas.
(262)
Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsts atbilst vispārējiem RAP noteikumiem.
6.5. Saderīgums ar kritērijiem lieliem ieguldījumu projektiem - lēmumā sākt procedūru pausto bažu pārbaude
(263)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai ieguldījumu projektu var uzskatīt par vienu vienotu ieguldījumu projektu RAP 60. punkta nozīmē, neraugoties uz to, ka pārstrādes rūpnīcas neatbilst kritērijam par tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu.
(264)
Kaut gan abas pārstrādes rūpnīcas neatrodas ģeogrāfiski tuvu, Portugāle uzskata, ka starp tām pastāv ciešas ekonomiskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes. Neveicot ieguldījumu vakuumdestilācijas iekārtā Matoziņušā, nebūtu iespējams attiecīgais ieguldījums hidrokrekinga iekārtā Sinešā, jo pastāv risks, ka vakuumgāzeļļas (kas ir izejviela hidrokrekinga iekārtai) tirgū bieži veidojas deficīts. Tādējādi Portugāle uzskata, ka ciešo funkcionālo saikņu dēļ pārstrādes rūpnīcas ir ekonomiski nedalāmas.
(265)
Konkurents Nr. 1 apstrīd šo pieeju, jo, viņaprāt, ieguldījumu projekta pamatlīdzekļi ir ekonomiski dalāmi.
(266)
Kādas trešās personas piezīmēs, kas tika saņemtas, atbildot uz lēmumu sākt procedūru, norādīts, ka smagā ligroīna ražošanas palielināšana ir izšķiroši nozīmīga, lai La Seda grupa īstenotu ieguldījumu Sinešā. Komisija ir pārbaudījusi, vai La Seda veikts ieguldījums varētu būt viens vienots ieguldījums kopā ar ieguldījumu Matoziņušā. Portugāle apstiprināja, ka lielāku saražoto smagā ligroīna apjomu Petrogal izmantos vienīgi iekšējām vajadzībām un smagais ligroīns netiks pārdots trešām personām. Tādējādi Komisija secina, ka ieguldījumu projekts un La Seda ieguldījumu projektu nav viens vienots ieguldījumu projekts.
(267)
RAP 60. punkts attiecas uz ieguldījumu projektiem, kuri tiek mākslīgi sadalīti apakšprojektos, lai izvairītos no pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, saskaņā ar kuriem ieguldījumu projektiem virs EUR 50 miljoniem tiek piemērots mehānisms, kas samazina maksimālo atbalsta intensitāti. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija ir pārliecinājusies, ka piemērotā atbalsta intensitāte (12,43 % neto pašreizējā vērtībā) ir mazāka par maksimālo atbalsta intensitāti, kāda būtu jāpiemēro, ja ieguldījumu projektu uzskatītu par vienu vienotu ieguldījumu (14,28 % neto pašreizējā vērtībā), un attiecīgi ir mazāka par maksimālo atbalsta intensitāti, kādu varētu piemērot katram no abiem projektiem. Tādēļ maksimālā atbalsta intensitāte ir ievērota, pat ja projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, un Komisija secina, ka nav nepieciešams pieņemt lēmumu, vai abi projekti Sinešā un Matoziņušā ir viens vienots ieguldījumu projekts vai nē, neraugoties uz ģeogrāfisko attālumu starp abām rūpnīcām, jo jautājums nav pretrunā ar atbalsta saderīguma novērtējumu atbilstīgi RAP.
(268)
Atbalsta intensitātes aprēķins saskaņā ar RAP 67. punktu ir atkarīgs no tā, vai ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu vai arī par diviem atsevišķiem ieguldījumu projektiem. Ja runa ir par diviem atsevišķiem ieguldījumu projektiem, atbalsta intensitāti aprēķina, ņemot vērā to, ka tiek piemēroti divi dažādi reģionālā atbalsta maksimālie standartlīmeņi: Sinešai 40 % un Matoziņušai 30 %.
(269)
Portugāle norādījusi, ka kopējās plānotās attaisnotās ieguldījumu projekta izmaksas ir EUR 1 058 934 146 nominālvērtībā (EUR [..] ieguldījumam Sinešā un EUR [..] ieguldījumam Matoziņušā).
(270)
Ieguldījuma Sinešā neto pašreizējā vērtība ir EUR [..] plānotajam atbalsta apjomam, kas ir EUR [..] neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei šim pārstrādes uzņēmumam 13,12 % apmērā no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 15,94 %.
(271)
Ieguldījuma Matoziņušā neto pašreizējā vērtība ir EUR [..] plānotam atbalsta apjomam, kas ir EUR [..] neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei šim pārstrādes uzņēmumam 10,66 % apmērā no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 14,68 %.
(272)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pārbaudīja atbalsta intensitāti abos reģionos, un tā ir atšķirīga (40 % Sinešā un 30 % Matoziņušā), un pārrēķināja maksimālo atbalsta intensitāti, sverot atbalsta intensitāti un proporcionāli ņemot vērā ieguldījumu (neto pašreizējā vērtībā) attiecīgajā reģionā salīdzinājumā ar kopējo ieguldījumu. Rezultātā iegūtā atbalsta intensitāte, kas ir 37,18 %, atbilst koriģētajai maksimālajai atbalsta intensitātei, kas ir 14,21 %.
(273)
Pat ja ieguldījumu projektu uzskatītu par vienu vienotu ieguldījumu projektu, kopējo ieguldījuma izmaksu neto pašreizējā vērtība būtu EUR 974 064 894. Kopējais plānotais atbalsts būtu EUR 121 091 314 neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei, kas ir 12,43 % no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz iepriekš aprēķināto koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 14,21 %.
(274)
Tādējādi, tā kā atbalsta intensitāte bruto dotācijas ekvivalenta izteiksmē būtu zemāka par koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, ievērojot lejupvērstās skalas noteikumus, Komisija uzskata, ka ieguldījumu projekta ierosinātā atbalsta intensitāte atbilst RAP 67. punktam.
(275)
Portugāle ir apņēmusies nepārsniegt šajā lēmumā noteikto maksimālo atbalsta apjomu un maksimālo atbalsta intensitāti, pat ja attaisnoto izdevumu līmenis būs zemāks vai palielināsies.
(276)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par noteiktiem jautājumiem saistībā ar atbalsta novērtējumu saskaņā ar RAP 68. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumiem. Runa bija par šādiem jautājumiem:
-
vai attiecīgie produkti saistībā ar ieguldījumu projektu bija vienīgi dīzeļdegviela un smagais ligroīns, kā apgalvoja Portugāle, vai arī vēl citi ar pārstrādi saistīti produkti, ņemot vērā pārstrādes produktu iespējamo aizstājamību no piedāvājuma viedokļa un to, ka smago ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē,
-
vai attiecīgais produktu tirgus ir pārstrādāto produktu tirgus gan dīzeļdegvielai, gan smagajam ligroīnam, kā apgalvo Portugāle,
-
vai attiecīgais ģeogrāfiskai tirgus attiecīgajiem produktiem jādefinē valsts, reģiona (Ibērijas pussala) vai EEZ mērogā,
-
vai saņēmēja, kas ir Petrogal, kā arī Galp Energia un ENI grupas, kurai Petrogal pieder, tirgus daļa pārsniedz 25 % kādā no attiecīgajiem tirgiem (RAP 68. punkta a) apakšpunkts),
-
vai attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda pārsniedz 5 % kādā no attiecīgajiem tirgiem, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus, un, ja ir, vai attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidējais pieauguma temps gadā pēdējo piecu gadu laikā ir mazāks nekā EEZ IKP vidējais pieauguma temps gadā.
(277)
Komisija 278.-311. apsvērumā atkārtoti novērtē, vai ir pārsniegti 68. punkta a) un b) apakšpunkta robežlielumi, lai pieņemtu lēmumu par to, vai ir nepieciešams ieguldījumu projekta padziļināts novērtējums. Pirmkārt, tiek pārbaudīti attiecīgie produkti un produkti, kurus ieguldījumu projekta nolūkā uzskata par attiecīgiem produktiem. Otrkārt, tiek noteikti attiecīgo produktu tirgi. Treškārt, tiek analizēts, vai novērtējums jāveic pārstrādāto produktu tirgus, mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības līmenī. Lēmuma 312.-344. apsvērumā noteikts produktu tirgus un attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus, un tad attiecīgo produktu tirgus tiek novērtēts saistībā ar Petrogal attiecīgo tirgus daļu. Visbeidzot, analīze tiek koncentrēta uz to, vai produkta jaudas palielinājums pārsniedz 5 % no attiecīgā EEZ acīmredzamā patēriņa tirgū, kurā attiecīgā produkta EEZ acīmredzamā patēriņa pieaugums ir negatīvs.
(278)
RAP 69. punktā noteikts: “Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts. Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts [..]”. Minētā punkta 64. zemsvītras piezīmē precizēts: “Ja ieguldījumu projekts paredz vairāku produktu ražošanu, jāņem vērā visi produkti.”
(279)
Lēmumā sākt procedūru Komisija konstatēja, ka dīzeļdegviela un smagais ligroīns ir produkti, uz kuriem tieši attiecas ieguldījumu projekts. Tā kā visu saražoto smago ligroīnu acīmredzami izmanto Petrogal ligroīna atvasinājumu ražošanai, ligroīna atvasinājumi arī tika uzskatīti par attiecīgo produktu. Komisija arī piekrita Portugāles apgalvojumam, ka citus horizontāli saistītos produktus, kas tiek ražoti pārstrādes rūpnīcās (benzīns, sašķidrinātā naftas gāze, mazuts, reaktīvo dzinēju degviela un bitumens), ieguldījumu projekts neskar.
(280)
Komisija ņem vērā Portugāles skaidrojumus par to, ka pārstrādes rūpnīcu darbības pamatā ir daudzu produktu ražošana un izejviela, kas ir jēlnafta, tiek pārstrādāta vairākos starpproduktos (piemēram, smagajā ligroīnā, vakuumgāzeļļā) un galīgos produktos (piemēram, benzīnā, dīzeļdegvielā). Daudzus starpproduktus nekavējoties atkārtoti izmanto par izejvielām dažādos pārstrādes procesa posmos, bet citus pārdod tirgū vai izmanto par izejvielām pirmās paaudzes naftas ķīmijas rūpniecībā, piemēram, smago ligroīnu izmanto aromātisko vielu ražošanai. Tehniskās ražošanas darbība jo īpaši ir atkarīga no izmantotās jēlnaftas veida (ne visus jēlnaftas veidus var pārstrādāt konkrētajās iekārtās) un pārstrādes rūpnīcas konkrētās tehniskās konfigurācijas. Lai maksimāli palielinātu peļņu, pārstrādes rūpnīca cenšas optimizēt peļņu visā produktu diapazonā, kas ir t. s. “pārstrādes peļņas norma”, un tādējādi pielāgo dažādu gatavo produktu ražošanu, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus, kurus rada ražošanas darbība (un izmantotās jēlnaftas veids), kā arī izejvielu un gatavo produktu cenas. Tomēr iespējas koriģēt esošas pārstrādes rūpnīcas konfigurāciju bez papildu ieguldījumiem ir ļoti ierobežotas.
(281)
Pārstrādes nozarē pēdējo desmit gadu laikā ir vērojamas strukturālas pārmaiņas. Arvien mazāk ir pieejama vieglāka jēlnafta, un to arvien vairāk aizstāj smagāka jēlnafta. Tajā pašā laikā strauji audzis pieprasījums pēc dīzeļdegvielas (kas iekšdedzes dzinējos arvien vairāk tiek izmantota kā benzīna aizstājējs). Pretēja tendence vērojama pieprasījumam pēc mazuta, ko izmanto elektrības ražošanai un jūras transportā - tas samazinās un gaidāma tā turpmāka samazināšanās (ko izraisa mazuta aizstāšana, izmantojot videi draudzīgākas tehnoloģijas). ES ir dīzeļdegvielas neto importētājs un benzīna eksportētājs (galvenokārt uz ASV tirgu, kas varētu sarukt).
(282)
Portugāle skaidroja (un konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 tās teikto apstiprināja), ka ieguldījumu projekta ekonomiskais dzinulis ir divējāds: no vienas puses - pārstrādes rūpnīcām dot iespēju pārstrādāt smagāku jēlnaftu, bet no otras - mainīt konfigurāciju tā, lai varētu ražot vairāk dīzeļdegvielas un mazāk mazuta.
(283)
Kā aprakstīts 2.2. iedaļā, dīzeļdegviela un smagais ligroīns ir ieguldījumu projekta tiešie attiecīgie produkti. Ieguldījumu projekts palielinās dīzeļdegvielas ražošanu (samazinot mazuta ražošanu) un arī smagā ligroīna ražošanu, kas, kā apgalvo Portugāle, ir nenovēršams tehniski izraisīts blakusefekts. Komisija ņem vērā Portugāles apgalvojumu, ka citus horizontāli saistītos produktus, kas tiek ražoti abās pārstrādes rūpnīcās (benzīns, sašķidrinātā naftas gāze, mazuts, reaktīvo dzinēju degviela un bitumens), ieguldījumu projekts neskar.
(284)
Tomēr Komisija oficiālajā izmeklēšanā pārliecinājās, ka, Matoziņušā ieguldot jaunā vakuumdestilācijas iekārtā un jaunā viskozitātes samazināšanas iekārtā, tiks ražota arī vakuumgāzeļļa. Dīzeļdegvielas ražošana palielināsies Sinešā, jo jaunajā hidrokrekinga iekārtā par izejvielu tiks izmantota vakuumgāzeļļa, kas tiek ražota pārstrādes rūpnīcās Matoziņušā un Sinešā. Tādējādi vakuumgāzeļļa arī uzskatāma par ieguldījuma tiešo attiecīgo produktu, jo ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā tās ražošana Matoziņušas rūpnīcā ievērojami palielināsies.
(285)
Portugāle iesniedza informāciju, ka vakuumgāzeļļa tiks izmantota tikai kā izejviela hidrokrekinga iekārtai Sinešā. Tādēļ tā uzskatāma par starpproduktu saistībā ar lielāku dīzeļdegvielas ražošanu, un nav jāvērtē atsevišķi. Portugāle arī norādīja, ka, ņemot vērā Sinešā esošās hidrokrekinga iekārtas lielumu, nepieciešamo stabilo un garantēto izejvielu piegādi nevar nodrošināt, pērkot nepieciešamo apjomu tirgū. Tas ir tādēļ, ka vakuumizejvielu tirgus ir atvērts tūlītēju darījumu tirgus, un apjoma ziņā tas ir ļoti ierobežots un ļoti svārstīgs. Attiecīgi, vērtējot vakuumgāzeļļas piegādi no Matoziņušas uz Sinešu, netiek izslēgta neviena potenciālā trešā persona kā piegādātājs.
(286)
Komisija piekrīt, ka vakuumgāzeļļa tiek uzskatīta par starpproduktu un ka ievērojama saražotās vekuumgāzeļļas daļa netiek pārdota tirgū (tajā pašā laikā netiek izslēgtas potenciālas trešās personas kā piegādātāji). Šādā gadījumā, kā noteikts RAP 69. punktā, var secināt, ka attiecībā uz jauno vakuumdestilācijas iekārtu un jauno viskozitātes samazināšanas iekārtu Matoziņušā attiecīgais produkts ir turpmākā ražošanas procesa produkts, kas ir dīzeļdegviela.
(287)
Komisija arī norāda, ka konkurents Nr. 1 uzskata, ka hidrokrekinga atliekvielas varētu uzskatīt par ieguldījumu projekta attiecīgo produktu (skatīt 92. apsvērumu). Tā kā Portugāle skaidrojusi, ka izokrekinga tehnoloģijas izmantošanas dēļ šo atliekvielu apjoms ir būtībā nenozīmīgs (skatīt 183. apsvērumu), Komisija hidrokrekinga atliekvielas nevērtē kā attiecīgo produktu.
(288)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai dīzeļdegviela un ligroīns ir vienīgie attiecīgie produkti, norādot, ka ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē un ligroīna atvasinājumi var būt produkti, kurus uzskata par attiecīgiem produktiem un kuriem jāveic pārbaude saskaņā ar 68. punkta a) un b) apakšpunktu.
(289)
Portugāle iesniedza turpmāk minētos skaidrojumus.
-
Termins “ligroīns” attiecas uz smago un vieglo ligroīnu, šie produkti viens otru neaizstāj, un tos ražo un izmanto dažādi.
-
Smagais ligroīns ir produkts, kuru izmanto par izejvielu pārstrādes procesos un visdažādāko ķīmisko produktu, ne tikai aromātisko vielu ražošanā.
-
Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā Sinešā tiks ražots vairāk smagā ligroīna: Sinešas pārstrādes rūpnīcā smagā ligroīna ražošana palielināsies par [200-250] tūkstošiem tonnu gadā.
-
Lielākā daļa Sinešas pārstrādes rūpnīcā saražotā smagā ligroīna tiek transportēta uz Petrogal pārstrādes rūpnīcu Matoziņušā, kur to kopā ar smago ligroīnu, kas tiek importēts no citām valstīm, un smago ligroīnu, kas tiek ražots Matoziņušā (vidēji [650-700] tūkstoši tonnu 2007.-2009. gadā), pārstrādā reformerā (62). Kopējais smagā ligroīna apjoms, ko izmanto Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā reformera ražošanai, ir [1 000-1 050] tonnu (vidēji 2007.-2009. gadā).
-
No kopējās smagā ligroīna papildražošanas Sinešā, kas ir [200-250] tūkstoši tonnu, [100-150] tūkstoši tonnu tiek transportētas uz Matoziņušu (atlikumu izmanto par izejmateriālu Sinešā, hidrokrekinga procesā), lai aizstātu [100-150] tūkstošus tonnu importētā smagā ligroīna; importa apjoms, kas bija [250-300] tūkstoši tonnu pirms ieguldījuma veikšanas, tiek samazināts līdz [100-150] tūkstošiem tonnu, t. i., par [50-60] %.
-
No smagā ligroīna importa 2009. gadā 92 % tika importēti no avotiem, kas atrodas ārpus EEZ, bet 8 % no EEZ (63).
-
Smagā ligroīna ražošanas jauda Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā (vidējais apjoms 2007.-2009. gadā: [650-700] tūkstoši tonnu) ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā nemainīsies.
-
Reformers ir starpprodukts aromātisko vielu ražošanā.
-
Ieguldījums nemainīs reformera ražošanas jaudu.
-
Matoziņušā saražoto reformeru izmanto par izejvielu Petrogal Matoziņušā esošajā aromātisko vielu rūpnīcā.
-
Aromātisko vielu rūpnīcā tiek ražotas visdažādākās primārās aromātiskās vielas vai ligroīna atvasinājumi, jo īpaši benzols, toluols, ortoksilols, paraksilols un šķīdinātāji.
-
Aromātisko vielu rūpnīcas ražošanas jauda (vidējais noiets 2007.-2009. gadā bija [400-450] tūkstoši tonnu) ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā nemainīsies, un netiek plānota ražošanas paplašināšana.
-
Aromātisko vielu rūpnīca ir neatkarīgs uzņēmums; smagā ligroīna iekšējā cena patlaban ir un arī pēc ieguldījuma būs smagā ligroīna importa cena. Reformera pārdošanas cena aromātisko vielu rūpnīcai patlaban un arī pēc ieguldījuma tiks aprēķināta kā [10-20] % no ligroīna importa paritātes (CIF NEW) un [80-90] % no benzīna eksporta paritātes (RBOB USA), kam pieskaitītas transporta izmaksas no Sinešas uz Portu.
-
Izejvielu izmaksas (smagais ligroīns) veido apmēram [90-100] % no aromātisko vielu ražošanas kopējām ražošanas izmaksām. Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns veido apmēram 14 % no kopējā smagā ligroīna apjoma, kuru pārstrādā reformerā.
-
Primārās aromātiskās vielas tiek pārdotas tirgū naftas ķīmijas rūpniecībai par tirgus cenām, un Petrogal, kura tirgus daļa ir zem [0-5] %, pieņem EEZ aromātisko vielu tirgū pastāvošās cenas. Petrogal aromātisko vielu rūpnīcas kopējais apgrozījums 2009. gadā bija apmēram EUR [..] miljoni. Pēc ieguldījuma pabeigšanas [..] % no apgrozījuma (apmēram EUR [..] miljoni, pamatojoties uz 2009. gada apgrozījumu) dos Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns.
(290)
Komisija ņem vērā konkurenta Nr. 1 viedokli, ka smagais ligroīns ir starpprodukts un novērtējumā kā attiecīgie produkti jāiekļauj ligroīna atvasinājumi.
(291)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai ligroīna atvasinājumiem jāpārbauda 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktie kritēriji, jāskaidro RAP 69. punkta formulējums. Saskaņā ar 69. punktu attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts, ja ieguldījuma produkts ir starpprodukts un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū. Šāda formulējuma mērķis ir ņemt vērā situācijas, kurās atbalsta kropļojošā ietekme uz konkurentiem starpprodukta tirgū nav jūtama vai ir tikai daļēji jūtama un pāriet uz galīgā produkta tirgu. Pamatojoties uz Portugāles sniegto informāciju par attiecīgo produktu definīciju, Komisija uzskata, ka atbalsts neietekmē ne Petrogal aromātisko vielu rūpnīcas ražošanas apjomus, ne ražošanas izmaksas, ne arī uzvedību cenas noteikšanā. Turklāt Sinešā papildus saražotā smagā ligroīna apjoms nav nozīmīgs salīdzinājumā ar vispārējo smagā ligroīna apjomu, ko izmanto reformera ražošanā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ieguldījumu projektam paredzētais atbalsts neietekmē aromātisko vielu tirgu vai arī to ietekmē netieši un ļoti neievērojamā apmērā (jo netieši tiek samazināta ligroīna importa cena; skatīt nākamo iedaļu).
(292)
Tādēļ Komisija uzskata, ka aromātisko vielu tirgum nav nepieciešams veikt 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārbaudes.
(293)
Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka atbalsts var ietekmēt ligroīna tirgu, jo ieguldījumu projekts ļauj aizstāt importu un piespiež piegādātājus meklēt citus pircējus smagā ligroīna tirgū. Komisija attiecīgi veica 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes saistībā ar smago ligroīnu kā attiecīgo produktu.
(294)
RAP 69. punktā noteikts, ka attiecīgā produkta tirgus aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto izmantojumu), vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).
(295)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par attiecīgo produktu attiecīgo tirgu, jo tai bija grūtības konkrēti noteikt attiecīgos produktus.
(296)
Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja, ka dīzeļdegvielai nav aizstājēja no patērētāju viedokļa. Tomēr no piedāvājuma viedokļa nebija skaidrības par dīzeļdegvielas ražošanas aizstājamību, jo ražošanas iekārtu elastības rezultātā var tikt ražoti cita veida produkti (galvenokārt benzīns), ja tiek mainīta pārstrādes rūpnīcas konfigurācija.
(297)
Lai kliedētu šīs bažas, Portugāle iebilda, ka Komisijas lēmums par apvienošanos (64), kuru Komisija citē, attiecas uz citādu kontekstu: nelīdzsvarotība starp piedāvājumu un pieprasījumu benzīna un dīzeļdegvielas tirgū iepriekš nebija tik nozīmīga kā patlaban, un tādēļ elastība, pārejot no viena produkta ražošanas uz otra produkta ražošanu, vēl bija izmantojama. Tomēr Portugāle norāda, ka, sākot no 2000. gada, kad pieprasījums pēc dīzeļdegvielas ievērojami palielinājās, šie izvēles līmeņi beidza pastāvēt un patlaban nav papildu jaudas pieprasījuma apmierināšanai.
(298)
Kaut gan šāds skaidrojums pilnībā neizslēdz iespēju, ka dīzeļdegvielas ražošanas iekārtas varētu tikt izmantotas benzīna ražošanai, šķiet nereāli pieņemt, ka uzņēmums varētu tērēt vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai palielinātu jaudu un ražotu benzīnu, jo šīs preces piedāvājums Eiropā ir pārmērīgi liels. Dažādos pētījumos (65) norādīts, ka Eiropas iekšdedzes dzinēju degvielas tirgū pazeminās pieprasījums pēc benzīna un atlikumvielas, kas ir mazuts, un pieaug pieprasījums pēc dīzeļdegvielas. Šīs pieprasījuma modeļa izmaiņas nozīmē, ka pārstrādes rūpnīcas pārmērīgā apjomā ražo produktus, pēc kuriem samazinās pieprasījums un kuru vērtība samazinās, un tās nepietiekamā apjomā ražo produktus, pēc kuriem pieprasījums aug un kuru vērtība palielinās (66). Tiek plānots, ka benzīna patēriņš Eiropā 2010.-2030. gadā ievērojami samazināsies saistībā ar pāreju no automobiļiem, kuri izmanto benzīnu, uz automobiļiem, kuri izmanto dīzeļdegvielu, un alternatīvu enerģijas avotu ieviešanu. Pieejamos pētījumos arī norādīts, ka pieprasījums pēc benzīna samazināsies, jo ASV (kas ir galvenais Eiropā saražotā pārpalikuma eksporta tirgus) tiks izmantoti energoefektīvāki automobiļi, un tiek prognozēta elektromobiļu lomas palielināšanās.
(299)
Tādējādi Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā un šāda veida ieguldījumam, kā arī ņemot vērā vidēja termiņa tendences produkta tirgū, dīzeļdegviela uzskatāma par attiecīgo produktu arī no piedāvājuma viedokļa.
(300)
Vērtējot attiecīgos produktus, otrais attiecīgā produkta tirgus, kurš jāaplūko, ir smagā ligroīna tirgus. Sinešas pārstrādes rūpnīcā smagais ligroīns tiek ražots kā dīzeļdegvielas, kas ir ieguldījuma virzītājspēks, blakusprodukts. Smago ligroīnu izmanto visdažādāko ķīmisko produktu, ne tikai aromātisko vielu ražošanā. No smagā ligroīna vispārējās izmantošanas viedokļa to nevar aizstāt ar citiem produktiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka smagā ligroīna tirgus ir attiecīgā produkta tirgus saistībā ar 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritērijiem.
(301)
Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgo produktu tirgi saistībā ar 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritērijiem ir dīzeļdegvielas un smagā ligroīna produktu tirgi. Informācijas nolūkiem tiks sniegti dati arī par ligroīna atvasinājumiem.
(302)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par to, vai šie tirgi vērtējami pārstrādāto produktu, vairumtirdzniecības vai mazumtirdzniecības līmenī.
(303)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgo produktu tirgus jāattiecina uz dīzeļdegvielas mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību (skatīt 93. un 116. apsvērumu). Portugāle uzskata, ka valsts atbalsta izvērtējumā ir jāskata pārstrādāto produktu tirgus līmenis. RAP noteikumos nav precizēts līmenis, kādā veicamas 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes, jo īpaši 68. punkta a) apakšpunkta pārbaude.
(304)
Konkurences politikas jomā konkurences situāciju tirgū atkarībā no analizējamā jautājuma un uzstādījuma par kaitējumu vērtē dažādos līmeņos: pārstrādes, izplatīšanas (vairumtirdzniecības) un mazumtirdzniecības līmenī. Tirgus dalībnieki automobiļu nozarē ir, piemēram, patērētāji un atsevišķi automobiļu tirgotāji mazumtirdzniecības līmenī, automobiļu tirgotāji un izplatītāji vairumtirdzniecības un izplatītāji un ražotāji ražošanas līmenī. Attiecīgajiem produktiem šī lēmuma kontekstā tirgus dalībnieki ir, piemēram, automobiļu īpašnieki un degvielas uzpildes stacijas mazumtirdzniecības tirgū, degvielas uzpildes stacijas un izplatītāji vairumtirdzniecības tirgū un pārstrādes rūpnīcas un izplatītāji pārstrādāto produktu tirgū.
(305)
Ražošanas līmenis šajā lēmumā atbilst pārstrādāto produktu tirgum. Portugāle apstiprināja, ka pārstrādāto produktu tirgus ir līdzvērtīgs kopējam dīzeļdegvielas tirgum. Saskaņā ar Portugāles sniegto informāciju jēdziens “pārstrādāto produktu noiets” sevī ietver visu noietu lielās partijās pret tūlītēju norēķinu (t. s. “pārdošana tieši pie pārstrādes rūpnīcas vārtiem”) ar naftas uzņēmumiem (tostarp Galp Energia piederošiem uzņēmumiem), tirgotājiem, tālākpārdevējiem vai lieliem rūpnieciskiem patērētājiem, ieskaitot dīzeļdegvielas importu (67). Pārstrādāto produktu noiets Portugālē atbilst visam Petrogal pārstrādāto produktu noietam, no kura atskaita Portugāles eksportu un kuram pieskaita importu uz Portugāli. Tādējādi piedāvājuma pusē Portugāles pārstrādāto produktu tirgus sevī ietver Petrogal un pārstrādes rūpnīcas ārpus Portugāles, kuras savus produktus eksportē uz Portugāli, savukārt dīzeļdegvielas tirgus pieprasījuma pusē runa ir par, piemēram, dažādām degvielas izplatīšanas ķēdēm, piemēram, Petrogal, Repsol, CEPSA un BP, kuras pērk dīzeļdegvielu no Petrogal vai kurām Petrogal piegādā dīzeļdegvielu, vai kuras importē dīzeļdegvielu no citām valstīm.
(306)
Ieguldījumu atbalsta kontroles galvenais mērķis nav aizsargāt patērētājus (vai tirgotājus) pret nevēlamām konkurenci kropļojošas uzvedības sekām, piemēram, rentes samazināšanās patērētājiem monopolcenu dēļ, ko nosaka karteļi vai tirgus dalībnieki, ļaunprātīgi izmantojot savu dominējošo stāvokli tirgū. Faktiski ieguldījumu atbalsts ļauj palielināt izlaidi tirgū, un tādējādi tiek samazināta cena, kas prima facie vismaz īsā un vidējā termiņā nozīmē ieguvumu patērētājiem.
(307)
Ieguldījumu atbalsta kontroles mērķis drīzāk ir aizsargāt citus ražotājus un citu dalībvalstu ekonomiku pret pārmērīgu (t. i., kas pārsniedz kropļojuma līmeni, kas uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē) kropļojošu ietekmi, ko atbalsts rada konkurencei un tirdzniecībai. Konkurence starp pārstrādātājiem notiek pārstrādes līmenī, un šādā gadījumā konkurence starp pārstrādes rūpnīcām notiek pārstrādāto produktu noieta līmenī.
(308)
Ja reģionālā atbalsta maksimālais standartlīmenis, kas noteikts reģionālā atbalsta kartēs, un atbalsta intensitātes lejupvērstā skala lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar RAP 60. punktu paredzēti tam, lai ieviestu standarta (un lieliem projektiem) progresīvu aizsardzības līmeni pret šādiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību, tad 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriji ir izstrādāti, lai atsijātu situācijas, kurās īpaši var tikt ietekmēta konkurence starp pārstrādātājiem un saistībā ar kurām vēlāk tiek veikts padziļināts novērtējums. Ar RAP 68. punkta b) apakšpunkta kritēriju pārbauda, kādā mērā ieguldījumu atbalsts ir saistīts ar tādu jaudas palielinājumu, kura dēļ atbalsta saņēmējs iepludina lielus apjomus tirgū, kurā vērojama absolūta vai relatīva lejupslīde, saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie ir konkurentiem bez atbalsta. Ar RAP 68. punkta a) apakšpunkta kritēriju pārbauda, kādā mērā ieguldījumu atbalsts saglabās, pastiprinās vai radīs spēcīgu tirgus pozīciju atbalsta saņēmējam, ko var ļaunprātīgi izmantot tirgus dalībnieks ar dominējošu stāvokli, piemēram, bloķējot ieiešanu tirgū. Abās situācijās konkurenti var zaudēt tirgus daļas pārstrādes līmenī, to rentabilitāte var samazināties vai tie var tikt izstumti no tirgus, savukārt potenciālajiem konkurentiem var tikt liegta piekļuve tirgum.
(309)
Tādējādi Komisija uzskata, ka kritēriji piemērojami pārstrādes līmenī. Tirgus situācija pārstrādes līmenī ir izšķirīga, jo lēmumā par valsts atbalstu ražošanas iekārtām novērtē, kā atbalsts ietekmē konkurences kropļojumus starp pārstrādātājiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt var pieņemt, ka tad, kad saņēmēja tirgus daļa iepriekšējā posmā (pārstrādāto produktu līmenī) ir liela, tas pats par sevi rada pietiekami lielu varbūtību konstatēt ievērojamus konkurences kropļojumus neatkarīgi no tirgus daļas pakārtotā tirgus posmā. Tādējādi dīzeļdegvielas noiets mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības līmenī, pat ja tas ir bijis iekļauts attiecīgā produkta tirgus definīcijā iepriekšējās Komisijas lietās par apvienošanos (68), nav jāņem vērā 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes nolūkā.
(310)
RAP 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriji ir tikai filtrs, kura mērķis ir mehāniski noteikt situācijas, kurās pastāv risks konkurencei un tirdzniecībai. Vēlāk veiktā padziļinātā novērtējuma mērķis ir sīkāk novērtēt šos riskus. Kaut arī padziļinātais novērtējums parasti attiecas uz situācijām tirgū pārstrādes līmenī, var būt nepieciešams (piemēram, gadījumā, kad tiek liegts ienākt tirgū) analizēt atbalsta ietekmi uz pakārtoto tirgu.
(311)
Tādējādi, ņemot vērā Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi valsts atbalsta lietās citās ekonomikas nozarēs, jo īpaši automobiļu nozarē (69), un to, ka ieguldījumu projekts attiecas tikai uz izdevumiem Petrogal pārstrādes darbībā, 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriju piemērošanai pārstrādāto produktu tirgus ir vienīgais vērā ņemamais līmenis šī lēmuma kontekstā.
(312)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai dīzeļdegvielas attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu EEZ, reģiona (Ibērijas pussala) vai valsts mēroga tirgus.
(313)
Portugāle uzskata, ka dīzeļdegvielas attiecīgais tirgus ir plašāks nekā valsts mēroga tirgus un tam vajadzētu būt Rietumeiropas vai EEZ tirgum. Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 nediferencē tirgus līmeņus, kuri jāvērtē. Viņi norāda, ka attiecīgajam ģeogrāfiskajam tirgum būtu jābūt Portugāles tirgum vai lielākais Ibērijas tirgum.
(314)
Komisija 1997. gadā pieņēma paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (turpmāk “paziņojums”) (70). Paziņojumā noteikts, ka konkrēto [attiecīgo] ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu un pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā, kurā konkurences apstākļi ir pietiekami viendabīgi un kuru no blakus esošajām teritorijām var nodalīt ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ.
(315)
Šis paziņojums ir paredzēts kā novērtēšanas instruments pretmonopola un apvienošanās kontroles politikas jomā. Tā pamatā ir izmeklēšanas pilnvaras, kas attiecas uz šīm politikas jomām, un to tieši nepiemēro valsts atbalstam. Paziņojumā skaidri atzīts, ka “valsts atbalsta gadījumā novērtēšana vairāk ir vērsta uz atbalsta saņēmēju un attiecīgo nozari, nevis uz tādu konkurences ierobežojumu identificēšanu, ar kuriem saskaras atbalsta saņēmējs”. Tomēr paziņojumā norādīts, ka tajā noteiktās pieejas elementus “varētu izmantot par pamatu valsts atbalsta gadījumu novērtēšanai”.
(316)
Līdz šim Komisija nav vēl publicējusi paziņojumu par attiecīgā produkta un ģeogrāfiskā tirgus definēšanas principiem un pieeju valsts atbalsta lietās. RAP nesniedz norādījumus par to, kā definējams attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus. Tomēr RAP 70. punktā ietverts formulējums, kas varētu dot zināmu priekšroku vērtējumam EEZ līmenī: “Noietu [..] a) [..] apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē [..] parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati”.
(317)
Ģeogrāfiskā tirgus atbilstīgā definīcija skatāma, ņemot vērā pamatuzstādījumu par kaitējumu. Tomēr šķiet droši pieņemt, ka RAP 68. punkta a) apakšpunkta kritērijs tirgus daļām virs 25 % paredzēts, lai aizsargātu EEZ konkurentus, nepieļaujot, ka atbalsta saņēmēja, kam ir ietekme tirgū, konkurenci kropļojošas darbības dēļ tie tiek izslēgti no tirgus, kurā tie darbojas, vai tiem neļauj piekļūt šādam tirgum (tie tiek izstumti).
(318)
Šī lēmuma nolūkā nav būtiski definēt tirgus precīzās ģeogrāfiskās robežas pārstrādes līmenī, jo Petrogal tirgus daļa pārsniedz 25 % robežlielumu tikai valsts mēroga tirgū. Pietiek, ja tiek noteikts, vai attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus. Tika ņemti vērā konkurentu argumenti, par kuriem Portugāle sniedza piezīmes, jo īpaši attiecībā uz importa šķēršļiem un ierobežoto uzglabāšanas jaudu. Tika izdarīts secinājums, ka ģeogrāfiskā tirgus definīcija, kas atšķiras no standartpieejas, saskaņā ar kuru tirgus 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriju nolūkā definēts kā EEZ tirgus, un kas nosaka, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus, ir attaisnota tikai tad, ja pastāv skaidras norādes, ka tirgus ir lielā mērā slēgts tirgus. Tādēļ jānovērtē, vai pastāv šķēršļi tirdzniecībai, kuru dēļ uzņēmumi, kas ir Petrogal konkurenti vairumtirdzniecības tirgū, nevarētu importēt dīzeļdegvielu no pārstrādes rūpnīcām ārpus Portugāles, ja Portugāles pārstrādāto produktu tirgū piemērotās cenas pārsniegtu lielākajos tirgos vērojamās cenas.
(319)
Saistībā ar šo konstatēti turpmāk minētie fakti.
-
Portugāles tirgū pārdotajai dīzeļdegvielai ir tādas pašas tehniskās iezīmes kā dīzeļdegvielai, kas tiek pārdota kaimiņvalstu tirgos,
-
EEZ iekšējā tirdzniecībā nav importa nodokļu,
-
nav ne normatīvu, ne administratīvu ierobežojumu importam uz Portugāli,
-
Portugāles sniegtie statistikas dati (skatīt 195. apsvērumu) rāda, ka tirdzniecības plūsmas pastāv gan kā imports uz Portugāli, gan eksports no Portugāles uz kaimiņvalstīm. Eksports ir samazinājies, jo Portugālē palielinājusies vajadzība pēc dīzeļdegvielas,
-
importam izmanto gan jūras, gan sauszemes transportu, un pēdējo gadu laikā importa apjomi ir īpaši jutīgi reaģējuši uz ārējiem notikumiem un ir ievērojami pieauguši. Importa palielināšanās liecina, ka citiem operatoriem ir alternatīvas piedāvājuma iespējas un tie tiešās piegādes no Petrogal pārstrādes rūpnīcām var aizstāt ar importu. Portugāles sniegtā informācija (skatīt 195. apsvērumu) liecina, kas tas bija īpaši vērojams 2009. gadā, kad pēc avārijas Sinešas pārstrādes rūpnīcā ražošana apstājās uz vairākām nedēļām,
-
Portugāle noraida apgalvojumus, ka Petrogal kontrolē vairāk nekā 90 % no esošās uzglabāšanas jaudas, un paskaidro, ka trešo personu uzglabāšanas jauda veido piegādes jaudu, kas ir 2,9 miljoni tonnu gadā un atbilst vairāk nekā 50 % no valsts tirgus. Neviena trešā persona kā konkurents nebija ieinteresēta pirkt papildu uzglabāšanas jaudu, kad šāda iespēja tika piedāvāta,
-
Komisija aicināja konkurentus sniegt konkrētus piemērus par tirdzniecības šķēršļu pastāvēšanu vai raksturot situācijas, kad radušās grūtības importēt dīzeļdegvielu, bet šāda informācija netika sniegta.
(320)
Tā kā nav konkrētu piemēru un ņemot vērā Portugāles sniegto informāciju par uzglabāšanas jaudu un importu, var secināt, ka nav apliecinājuma tam, ka reāli pastāv ierobežojumi uzglabāšanas jaudas pieejamībai un citi šķēršļi dīzeļdegvielas importam.
(321)
Attiecībā uz cenām, par kādām trešās personas iegādājās dīzeļdegvielu no Petrogal pārstrādāto produktu tirgū, tās ir līdzīgas izmaksām, par kādām Portugāle importē dīzeļdegvielu. Kā Portugāle norādījusi paziņošanas laikā un kā norādīts lēmuma sākt procedūru 3.4.3. punktā, cenas pārstrādāto produktu tirgū tiek noteiktas saskaņā ar starptautiski norādītām produktu cenām, un pārstrādes produktu gadījumā Portugālē tās tiek noteiktas saskaņā ar Platts (Rotterdam) cenām Ziemeļrietumeiropas reģionam, kam pieskaitīta starpība (transporta, kravas, apdrošināšanas izdevumi, zaudējumi u. c.). Tas norāda, ka tirgus ir plašāks par valsts (Portugāles) mērogu. Trešās personas kā konkurenti neizvirzīja argumentus par Petrogal piemērotajām pārstrādāto produktu tirgus cenām, un to piezīmes attiecās tikai uz Petrogal tirgus ietekmi un pozīciju. Konkurents Nr. 1 norādīja, ka kopējā dīzeļdegvielas importa un eksporta attiecība ir pārāk zema, lai reģiona mēroga tirgus būtu attaisnots, bet nenorādīja uz dīzeļdegvielas nepietiekamību vai situāciju, kurā kontrole pār uzglabāšanas jaudu radītu grūtības konkurentiem.
(322)
Konkurents Nr. 2 savukārt norādīja (skatīt 109. apsvērumu), ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā Petrogal kļūtu par neto eksportētāju uz citiem tirgiem un tiktu nostiprināta tā tirgus pozīcija Ibērijas pussalā.
(323)
Tādējādi nevar izdarīt secinājumu, ka dīzeļdegvielas attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus, jo acīmredzams, ka nav ierobežojumu ne dīzeļdegvielas importam uz Portugāli, ne eksportam uz kaimiņvalstīm. Tādējādi attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz reģiona mēroga tirgus, kas ir Ibērijas pussala.
(324)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai smagā ligroīna attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ, reģiona (Ibērijas pussala) vai valsts mēroga tirgus.
(325)
Portugāle uzskata, ka smagā ligroīna un ligroīna atvasinājumu attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus, ja ne globālais tirgus. Konkurenti neiebilda pret šādu attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus definīciju.
(326)
Ieinteresētās personas nenoraidīja Portugāles piezīmes un, tā kā smagais ligroīns ir prece, kuru ir viegli pārvadāt lielos attālumos, un transporta izmaksas ir zemas, attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ (71).
(327)
Saskaņā ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu Komisija veic padziļinātu novērtējumu, ja “atbalsta saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta”.
(328)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja noteikt, vai RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums ir pārsniegts, jo tai bija šaubas par attiecīgo produktu un ģeogrāfiskā tirgus atbilstīgo definīciju un novērtējuma atbilstīgo līmeni (pārstrādāto produktu tirgus, mazumtirdzniecība vai vairumtirdzniecība). Turklāt nebija pieejami dati grupas līmenī (tostarp par ENI tirgus daļu). Nebija pieejami dati arī par ligroīna atvasinājumiem.
(329)
Saskaņā ar Portugāles sniegtajiem datiem Petrogal dīzeļdegvielas tirgus daļa pārstrādes līmenī būtu mazāka par 25 % reģiona mēroga tirgū (Ibērijas pussalā), kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru un kā Portugāle apstiprināja oficiālās izmeklēšanas posmā. Šī informācija attiecas tikai uz Petrogal ražošanas jaudu, ņemot vērā Portugāles apgalvojumu, ka ENI nav pārstāvēts Ibērijas pussalas pārstrādāto produktu tirgū. Tāpat Rietumeiropā un EEZ Petrogal dīzeļdegvielas tirgus daļa pārstrādes līmenī visai uzņēmumu grupai (iekļaujot ENI tirgus daļas) ir mazāka par 25 %, kā liecina Portugāles iesniegtie dati (skatīt 6. un 7. tabulu).
6. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa Rietumeiropas tirgū (miljonos tonnu gadā)
Attiecīgais produkts
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
Rietumeiropas tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
Rietum- eiropas tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Dīzeļdegviela
[..]
243,6
[5-10] %
[..]
252
[5-10] %
7. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa EEZ tirgū (miljonos tonnu gadā)
Attiecīgais produkts
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Dīzeļdegviela
[..]
323,5
[5-10] %
[..]
334,6
[5-10] %
(330)
Pamatojoties uz skaitļiem 6. un 7. tabulā, var secināt, ka Petrogal nav vairāk par 25 % no attiecīgā produkta noieta ne attiecīgajā tirgū reģiona (Ibērijas pussala) mērogā, ne Rietumeiropas vai EEZ mērogā, ieskaitot pārstrādāto produktu tirgus daļas ENI grupas līmenī. Tādējādi attiecībā uz dīzeļdegvielu nav pārsniegts RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums.
(331)
Tā kā ENI un Petrogal kopējā tirgus daļa nepārsniedz 25 %, nav nepieciešams noteikt, vai ENI kontrolē Petrogal tirgus daļu tādā mērā, lai būtu jāņem vērā to kopējā tirgus daļa.
(332)
Portugāles sniegtā informācija liecina, ka vairums pārstrādes rūpnīcu, kuras ražo smago ligroīnu, pārstrādā to uz vietas iekšējā ražošanas procesā. Portugāles sniegtie dati par tirgus daļām 68. punkta a) apakšpunkta kritērija nolūkiem attiecas (kā to prasa šis kritērijs) uz noietu EEZ, t. i., uz liela apjoma tirdzniecību.
(333)
Lai pārbaudītu, vai ieguldījumu projekts ir saderīgs ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu, jāanalizē Petrogal tirgus daļa pirms un pēc ieguldījumu projekta un jāpārliecinās, vai tā nepārsniedz 25 %.
8. tabula
Petrogal tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
Petrogal noiets
EEZ tirgus
Petrogal tirgus daļa
Petrogal noiets
EEZ tirgus
Petrogal tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
16 045
[0-5] %
[..]
15 640
[0-5] %
-
benzols
[..]
10 093
[0-5] %
[..]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilols
[..]
681
[5-10] %
[..]
606
[5-10] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[5-10] %
[..]
2 169
[5-10] %
-
toluols
[..]
2 503
[5-10] %
[..]
2 173
[5-10] %
-
šķīdinātāji
[..]
599
[5-10] %
[..]
599
[5-10] %
9. tabula
ENI tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
ENI noiets
EEZ tirgus
ENI tirgus daļa
ENI noiets
EEZ tirgus
ENI tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
-
16 045
-
15 640
-
benzols
[..]
10 093
[5-10] %
[..]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilols
[..]
681
[5-10] %
[..]
606
[10-20] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[0-5] %
[..]
2 169
[0-5] %
-
toluols
[..]
2 503
[5-10] %
[..]
2 173
[5-10] %
-
šķīdinātāji
-
599
-
599
10. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
-
16 045
-
15 640
-
benzols
[..]
10 093
[5-10] %
[..]
10 093
[5-10] %
-
ortoksilols
[..]
681
[10-20] %
[..]
606
[10-20] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[5-10] %
[..]
2 169
[5-10] %
-
toluols
[..]
2 503
[10-20] %
[..]
2 173
[10-20] %
-
šķīdinātāji
[..]
599
[5-10] %
[..]
599
[0-5] %
(334)
Pamatojoties uz datiem 8.-10. tabulā, var secināt, ka Petrogal paša tirgus daļa un tirgus daļa kopā ar ENI attiecīgā produkta tirgū - attiecībā uz smago ligroīnu EEZ mērogā - ir mazāka par 25 %. Petrogal tirgus daļa nepārsniedz 25 % arī atvasinājumu tirgū.
(335)
Turklāt uzņēmumā saražotā smagā ligroīna, ko Petrogal izmanto iekšējā ražošanas procesā, kopējais apjoms, kas neparādās 8. tabulas datos par tirgus daļu, ir mazāka par [ 5] % no EEZ mazumtirdzniecības apjoma. Sinešas pārstrādes rūpnīcas papildu ražošanas apjoms ir apmēram [ 5] %.
(336)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, var secināt, ka attiecībā uz smago ligroīnu 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums nav pārsniegts.
(337)
Saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu Komisija veic padziļinātu novērtējumu, ja “projekta radītā [..] jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma [vidējais] rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju”.
(338)
RAP 70. punktā paskaidrots, ka “noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā, parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati”.
(339)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai visiem attiecīgajiem produktiem ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % ikvienā attiecīgajā tirgū, ko aprēķina, izmantojot acīmredzama patēriņa datus, un, ja ir, vai attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs pēdējo piecu gadu laikā ir bijis mazāks nekā EEZ IKP gada pieauguma vidējais rādītājs.
(340)
Saliktais gada pieauguma rādītājs, kas raksturo dīzeļdegvielas acīmredzamo patēriņu EEZ 2001.-2006. gadā, bija apmēram 2,12 % apjoma izteiksmē jeb 15,38 % vērtības izteiksmē. EEZ IKP attiecīgais saliktais gada pieauguma rādītājs 2001.-2006. gadā bija 2,06 % reālā izteiksmē (pielīdzināms apjoma izteiksmei) un 4,12 % nominālā izteiksmē (pielīdzināms vērtības izteiksmei).
(341)
Tādējādi nevar uzskatīt, ka dīzeļdegvielas tirgum ir nepietiekami darbības rādītāji, ja ņem vērā salikto gada pieauguma rādītāju gan apjoma, gan vērtības izteiksmē un to attiecīgi salīdzina ar IKP pieauguma rādītāju nominālā un reālā izteiksmē. Tādēļ nav jāpārbauda, vai ieguldījumu projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no attiecīgā tirgus.
(342)
Lai pārliecinātos, vai ieguldījumu projekts atbilst RAP 68. punkta b) apakšpunktam, Komisijai jāpārbauda, vai ieguldījumu projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.
(343)
Portugāles sniegtie dati norādīti 11.-13. tabulā. Skaitļi ailē par EEZ tirgu ir identiski skaitļiem tabulā par tirgus daļu, kurā norādīts EEZ tirgus (noiets). Tā kā mazumtirdzniecības tirgus (noieta) apjoms ir mazāks nekā acīmredzamā patēriņa apjoms, ietverot iekšējo ražošanu, dati par ražošanas jaudas pieaugumu tā nozīmi atspoguļo pārspīlētā veidā. Tādējādi var teikt, ka tas ir sliktākā iznākuma scenārijs.
11. tabula
Ražošanas jaudas pieauguma Sinešas pārstrādes rūpnīcā īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
12. tabula
Ražošanas jaudas pieauguma Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
13. tabula
Kopējā ražošanas jaudas pieauguma (Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā) īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
(344)
Visos gadījumos produktu ražošanas jaudas pieaugums, kā norādīts 11.-13. tabulā, ir mazāks par 5 % attiecīgā produkta tirgū EEZ mērogā. Tādējādi uzskatāms, ka ieguldījumu projekts neizraisa RAP 68. punkta b) apakšpunkta pirmajā daļā noteiktā robežlieluma pārsniegšanu.
7. SECINĀJUMS
(345)
Pamatojoties uz 278.-344. apsvērumā norādītajiem datiem, ieguldījumu projekts attiecīgajiem produktiem nepārsniedz RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto robežlielumu. Tādēļ nav nepieciešams veikt atbalsta padziļinātu novērtējumu pēc procedūras sākšanas, kā noteikts Līguma 108. panta 2. punktā.
(346)
Secinājums ir, ka ierosinātais reģionālais ieguldījumu atbalsts par labu Petrogal atbilst visiem RAP nosacījumiem, lai to uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tādēļ nav nepieciešams novērtēt, vai atbalsts var tikt apstiprināts, pamatojoties uz citām Līgumā noteiktajām atkāpēm.
(347)
Portugāle īpaši piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā un ir autentisks tikai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalsts, kuru Portugāle plāno piešķirt Petrogal, kura apjoms ir EUR 160 484 007 nominālvērtībā (EUR 121 091 314 diskontētās cenās) un kurš nozīmē maksimālo atbalsta intensitāti 12,43 % apmērā diskontētās cenās, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
2. Attiecīgi tiek atļauta 1. panta 1. punktā minētā valsts atbalsta īstenošana. Ja rodas novirzes no plānotajiem attaisnotajiem izdevumiem un valsts atbalsta paziņotā piešķiršanas grafika, Portugāle nedrīkst pārsniegt ne maksimālo atbalsta apjomu diskontētās cenās, kas ir EUR 121 091 314, ne maksimālo atbalsta intensitāti diskontētās cenās, kas ir 12,43 %.
2. pants
1. Portugāle iesniedz starpperioda ziņojumu Komisijai reizi piecos gados, sākot no lēmuma pieņemšanas datuma. Starpperioda ziņojumos sniedz atjauninātu informāciju par piešķirtajām valsts atbalsta summām, par atbalsta līgumu izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts Sinešas vai Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā.
2. Turklāt sešu mēnešu laikā pēc valsts atbalsta pēdējā laidiena piešķiršanas, pamatojoties uz paziņoto piešķiršanas grafiku, Portugāle iesniedz sīki izstrādātu galīgo ziņojumu, kurā iekļauta informācija par izmaksātajām valsts atbalsta summām, par atbalsta līgumu izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts Sinešas vai Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.
Briselē, 2011. gada 3. augustā