РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 821/2011
(2011. gada 16. augusts),
ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2010. gada 4. decembrī paziņojumā, ko tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) darīja zināmu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vinilacetāta importu Savienībā.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 22. oktobrīIneos Oxide Ltd. (“sūdzības iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus ražotājus Savienībā, par kuriem tai bija zināms, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un iesaistītās apvienības, par kurām tai bija zināms, kā arī Amerikas Savienoto Valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(4)
Uzklausītas tika visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(5)
Komisija nosūtīja anketas četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ceturtais ražotājs eksportētājs atteicās sadarboties, un tam pēc tam paziņoja, ka to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzskatīs par uzņēmumu, kurš izmeklēšanā nesadarbojas.
(6)
Komisija nosūtīja anketas arī sūdzības iesniedzējam un otram sūdzībā minētajam Savienības ražotājam.
(7)
Ņemot vērā lielo skaitu nesaistīto importētāju, kurus izmeklēšana varētu potenciāli skart, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā līdz termiņam, kas bija norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieteicās tikai divi importētāji, tika izlemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. Divi importētāji Savienībā atbildēja uz anketas jautājumiem, un vienā no šiem uzņēmumiem tika veikts pārbaudes apmeklējums.
(8)
No otras puses, vairākas ieinteresētās personas pieteicās, norādot, ka ir lietotāji. Šīm personām tika nosūtītas anketas, kas īpaši paredzētas lietotājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja divpadsmit uzņēmumi, un divos no tiem tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
(9)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos:
(a)
ražotāji Savienībā:
Ineos Oxide Ltd., Apvienotā Karaliste,
Wacker Chemie AG, Vācija;
(b)
ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:
Celanese Ltd.,
The Dow Chemical Company,
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC;
(c)
nesaistītie uzņēmumi attiecīgajā valstī:
Terminal, Amerikas Savienotās Valstis [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];
(d)
saistītie un nesaistītie uzņēmumi Savienībā:
Celanese Chemicals Europe GmbH, Vācija,
Lyondell Chemie Nederland B. V., Nīderlande,
Terminal, Savienība [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];
(e)
saistītie uzņēmumi, kas atrodas gan ārpus Savienības, gan ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm:
Dow Europe GmbH., Šveice;
(f)
importētāji:
Gantrade Ltd., Apvienotā Karaliste;
(g)
lietotāji:
Vinavil, Mapei, Itālija,
Synthomer, Apvienotā Karaliste.
3. Izmeklēšanas periods
(10)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(11)
Attiecīgais ražojums ir Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāts, ko pašlaik apzīmē ar KN kodu 2915 32 00.
(12)
Vinilacetāts (turpmāk - “vinilacetāta monomēri (VAM)” jeb “attiecīgais ražojums”) ir no etiķskābes atvasināts plaša patēriņa ķīmisks produkts.
(13)
Vinilacetātu plaši izmanto dažādām vajadzībām. Lielāko daļu ražotā vinilacetāta izmanto kā izejvielu divu pakārtotu ražojumu - polivinilacetāta un polivinilspirta - ražošanā. Šie divi pakārtotie ražojumi ir svarīgs polimērs, ko izmanto dažādās rūpniecības nozarēs. Vinilacetāta polimērus bieži izmanto krāsu, adhezīvu materiālu, pārklājumu un tekstilmateriālu apdares materiālu ražošanā.
(14)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ir tikai viens attiecīgā ražojuma veids.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Izmeklēšana parādīja, ka vinilacetātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un attiecīgajā valstī ražotajam vinilacetātam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tādēļ visus šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Normālā vērtība
(16)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika noskaidrots, ka attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā.
(17)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir radies parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(18)
Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(19)
Ja 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārdeva par cenu, kas bija virs vienas vienības pašizmaksas, un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtajām ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās, produkcijas normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes tirgus pārdošanas cenu vidējo svērto lielumu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija ar peļņu. Tomēr, ja ar peļņu pārdeva 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma vai ja vidējā svērtā pārdošanas cena bija zem vidējām svērtajām ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja, balstoties uz vidējo svērto cenu tikai iekšzemes pārdevumiem ar peļņu.
2. Eksporta cena
(20)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka vinilacetātu no attiecīgās valsts uz Savienību eksportē i) ar saistītu Savienībā esošu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību vai ii) viena ražotāja eksportētāja gadījumā - ar saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību ārpus Savienības.
(21)
Abos gadījumos eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un peļņu.
3. Salīdzinājums
(22)
Normālo vērtību un attiecīgo ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāju (EXW) cenām.
(23)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vajadzības gadījumos, ja tas bija pamatoti, veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās pārkraušanas un glabāšanas izmaksas, transporta un apdrošināšanas izmaksas, kreditēšanas izmaksas, rabatus, komisijas maksas, ievedmuitas nodokļus.
4. Dempinga starpība
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību tiem Amerikas Savienoto Valstu ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.
(25)
Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, vispirms noteica nesadarbošanās līmeni. Šim nolūkam ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto eksporta apjomu uz Savienību salīdzināja ar attiecīgo Eiropas Savienības Statistikas biroja statistiku par importu.
(26)
Tā kā sadarbības līmenis Amerikas Savienotajās Valstīs bija augsts (virs 90 %), tika provizoriski pieņemts, ka atlikušo dempinga starpības daļu visiem šīs valsts ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, var noteikt tādā līmenī, kas vienāds ar lielāko maksājumu, kāds uzlikts eksportētājam, kurš izmeklēšanā sadarbojās. Galīgā maksājuma noteikšanas stadijā šo jautājumu var vēl pārskatīt.
(27)
Ņemot vērā iepriekš minēto metodiku, provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Provizoriski noteiktā dempinga starpība
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Visi citi uzņēmumi
13,8 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(28)
Sūdzību iesniedza Ineos Oxide Ltd., turpmāk - “sūdzības iesniedzējs”, vinilacetāta ražotājs Savienībā, kas ražo nozīmīgu daļu no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Vēl viens Savienības ražotājs, Wacker GmbH., atbalstīja procedūras sākšanu. Tādējādi sūdzību atbalstīja Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 25 % no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma. Tādēļ procedūru sāka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punkta noteikumiem.
(29)
Vēl trešais Savienībā esošais ražotājs (Celanese Europe GmbH) izrādījās saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī. Atbilstīgi izmeklēšanas gaitā gūtajai informācijai tika provizoriski konstatēts, ka šo ražotāju pilnībā kontrolē ASV reģistrētais uzņēmums Celanese Corporation, kam ir izšķiroša loma Eiropā veiktajā uzņēmējdarbībā, piemēram, uzņēmējdarbības plānošanā, kontrolē pār ražošanu, iepirkumu un pārdošanas darījumos.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pieņemts, ka uzņēmuma Celanese Europe GmbH stāvoklis grupā izraisīja darbību, kas atšķīrās no citiem nesaistītajiem ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Tika arī pieņemts, ka ar šo stāvokli uzņēmums varēja būt pasargāts no kaitējošā dempinga negatīvajām sekām. Pie tam, iekļaujot šādu uzņēmumu konstatējumā par nodarīto kaitējumu, tiktu izkropļoti summārie dati par Savienības ražošanas nozares struktūru.
(31)
Tāpēc tika provizoriski noteikts, ka uzņēmums Celanese Europe GmbH nav ņemams vērā, definējot Savienības ražošanas nozari.
(32)
Līdz ar to Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido divi ražotāji - Ineos Oxide Ltd. un Wacker GmbH., kas ražo 100 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(33)
Lai noteiktu to, vai Savienības ražošanas nozarei, kas definēta 28. un turpmākajos apsvērumos, ir nodarīts būtisks kaitējums, pārbaudīja, cik lielā mērā, veicot analīzi, jāņem vērā Savienības ražotāju pašu vajadzībām ražotā ražojuma daudzums.
(34)
Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu patiešām pārdod gan a) brīvajā tirgū, gan arī b) pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (tajā pašā uzņēmumu grupā). Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū attiecīgo ražojumu izmanto kā izejvielu, lai ražotu dažādus ražojumus, ko izmanto krāsās, adhezīvos materiālos, pārklājumos utt.
(35)
Šajā saistībā attiecīgā ražojuma pārdošanu tās pašas grupas uzņēmumiem, kas to izmanto par izejvielu citu uzņēmuma ražojumu ražošanā, uzskata par “izmantošanu pašu vajadzībām”, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem diviem nosacījumiem: i) ražojumu nepārdod par tirgus cenām vai ii) klients nevar brīvi izvēlēties piegādātāju tajā pašā uzņēmumu grupā. Izmeklēšanas gaitā provizoriski konstatēja, ka pārdošana saistītiem subjektiem, kas pērk attiecīgo ražojumu kā izejvielu cita ražojuma ražošanai, uzskatāma par izmantošanu pašu vajadzībām; konstatēja, ka saskaņā ar uzņēmumu tirdzniecības politiku šie saistītie subjekti nevar brīvi izvēlēties piegādātāju.
(36)
Analizējot kaitējumu, šī atšķirība ir būtiska. Tika atzīts, ka vinilacetāts, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, tieši nekonkurē ar no attiecīgās valsts importēto produkciju. Turpretim tika atzīts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvajā tirgū, tieši konkurē ar šo importēto ražojumu, jo pārdošana tiek veikta parastos tirgus apstākļos - tas nozīmē brīvu piegādātāja izvēli. Analizējot dažus kaitējuma rādītājus, tas lika nošķirt tirgu pašu vajadzībām un brīvo tirgu.
(37)
Attiecībā uz to tika konstatēts, ka turpmāk minētos ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, būtu pamatoti analizēt saistībā ar visu darbību, tas ir, ietverot arī Savienības ražošanas nozares lietošanu pašu vajadzībām, ražošanas jaudu, jaudas izmantošanu, ieguldījumus, krājumus, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpības lielumu. Tas ir tādēļ, ka šie rādītāji tiek ietekmēti neatkarīgi no tā, vai ražojums nonāk tālākai pārstrādei nākamajā ražošanas posmā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā vai pārdošanā brīvajā tirgū.
(38)
Rentabilitātes, naudas plūsmas, no ieguldījumiem gūtā ienākuma un kapitāla piesaistīšanas iespēju analīzi veica brīvā tirgus līmenī tikai tāpēc, ka šo rādītāju ticamību ietekmē fakts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo parastos tirgus apstākļus.
(39)
Citus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, tas ir, patēriņu, pārdošanas apjomu, tirgus daļas un cenas Savienības tirgū, analizēja un novērtēja galvenokārt saistībā ar brīvajā tirgū dominējošo situāciju, īpaši, ja pastāv izmērāmi tirgus apstākļi un darījumi tiek veikti normālos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu piegādātāja izvēli.
(40)
Attiecībā uz šiem rādītājiem tika ņemts vērā arī pašu vajadzībām paredzētais tirgus un to salīdzināja ar brīvā tirgus datiem, lai noteiktu, vai stāvoklis pašu vajadzībām paredzētajā tirgū varētu mainīt rezultātus, kas gūti, analizējot tikai brīvo tirgu.
3. Patēriņš Savienībā
(41)
Patēriņu Savienībā noteica, Eurostat norādīto kopējo importēto vinilacetāta apjomu, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar apstiprinātajiem ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem par importu no attiecīgās valsts, summējot ar Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotās produkcijas un otra Savienībā esošā ražotāja Savienības tirgū pārdoto apjomu.
(42)
Ņemot vērā piegādātāju mazo skaitu un nepieciešamību aizsargāt konfidenciālos uzņēmējdarbības datus atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, izmaiņas patēriņa rādītājos ir indeksētas.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējais patēriņš
100
90
87
99
Tirgus pašu vajadzībām
100
96
100
104
Brīvais tirgus
100
88
82
97
(43)
Attiecīgajā periodā patēriņš visā Savienības tirgū un brīvajā tirgū nedaudz samazinājās - attiecīgi par 1 % un 3 %. Pretēji tam tajā pašā periodā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija reģistrēts 4 % pieaugums.
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Apjoms un tirgus daļa
(44)
Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.
2. tabula
Imports no Amerikas Savienotajām Valstīm
Importa apjomi (tonnas)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
103 192
146 800
133 763
152 445
(2007. gada indekss = 100)
100
142
130
148
Tirgus daļa visā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
159
150
149
Tirgus daļa brīvajā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
162
157
152
Avots: Eurostat dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.
(45)
Attiecīgajā periodā imports visā Savienības tirgū (pašu vajadzībām un brīvajā tirgū) no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %. Tā rezultātā šajā periodā tirgus daļa pieauga par 49 %. Tirgus daļa brīvajā tirgū pieauga par 52 %.
4.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(46)
Vidējo importa cenu dinamika no attiecīgās valsts bija šāda.
3. tabula
Importa cenas no Amerikas Savienotajām Valstīm
Importa cenas (EUR par tonnu)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
774
814
541
573
(2007. gada indekss = 100)
100
105
70
74
Avots: Eurostat dati.
(47)
Kaut arī IP vērojams neliels palielinājums, vidējās importa cenas no attiecīgās valsts laikā no 2007. gada līdz IP kopumā pazeminājās par 26 %.
(48)
Tika salīdzinātas pārdošanas cenas Savienības tirgū, salīdzinot Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū un vidējās importa cenas no attiecīgās valsts. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim, t. i., neņemot vērā kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus.
(49)
Šīs cenas tika salīdzinātas ar ASV ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, pārdošanas cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.
(50)
Salīdzinājums parādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no visiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Savienības tirgū tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vidējais samazinājuma līmenis, izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, bija 17,9 %, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šis samazinājuma līmenis notika laikā, kad cenu dinamika bija negatīva un cenas ievērojami samazinājās.
5. Imports no citām trešām valstīm
(51)
Importa dinamiku no citām trešām valstīm parāda turpmākā tabula.
4. tabula
Importa apjomi no citām trešām valstīm
Importa apjomi (tonnas)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
103 192
146 800
133 763
152 445
(2007. gada indekss = 100)
100
142
130
148
no Saūda Arābijas
0
0
0
73 156
no citām valstīm
88 138
52 414
15 937
8 198
2007. gada indekss = 100
100
59
18
9
Tirgus daļa visā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
66
21
9
Tirgus daļa brīvajā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
68
22
10
Avots: Eurostat dati
(52)
Attiecīgā perioda sākumā imports no attiecīgās valsts konkurēja ar importu no citām valstīm, tostarp no Taivānas, Ukrainas un Krievijas. Attiecīgā perioda beigās imports no šiem tradicionālajiem avotiem bija samazinājies gandrīz līdz nullei.
(53)
Jauna eksportētājvalsts, Saūda Arābija, kas IP ienāca Savienības tirgū, šajā periodā eksportēja aptuveni 73 000 tonnas. Šo pārmaiņu ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir aplūkota 91. un turpmākajos apsvērumos.
6. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
6.1. Vispārīga informācija
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, izpētot importa dempinga ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2007. gada līdz IP beigām.
(55)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanu, ražošanas jaudu, jaudas izlietojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpību lielumus), kā arī mikroekonomiskos rādītājus (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumus no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējumu veica, pamatojoties uz informāciju no pārbaudītajām atbildēm uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajām anketām.
(56)
Jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzējs iegādājās tam piederošās ražotnes tikai 2007. gadā; tāpēc datus par konkrētiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, no ieguldījumiem gūtajiem ienākumiem, naudas plūsmu) attiecībā uz 2007. gadu nevarēja iegūt. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem analīze tika veikta par laiku no 2008. gada līdz IP. Attiecībā uz pārējiem rādītājiem dati par 2007. gadu bija pieejami. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem ir analizēts viss attiecīgais periods (no 2007. gada līdz IP).
(57)
Sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu galvenokārt piegādā brīvajam tirgum, turpretim otrs Savienības ražotājs galvenokārt ražo pašu vajadzībām, paredzot nelielu daļu produkcijas brīvajam tirgum. Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzes veikšanai ir lielākoties iegūti tikai no diviem avotiem, no kuriem viens galvenokārt ražo pašu vajadzībām, un ņemot vērā to, ka ir secināts, ka vairāku kaitējuma rādītāju noteikšanai viss tirgus jānodala no brīvā tirgus, datus, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti.
6.2. Makroekonomiskie rādītāji
6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(58)
Turpmāk norādītajā tabulā ir atspoguļota visas Savienības ražošanas nozares apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika.
5. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienībā
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais ražošanas apjoms
100
105
102
92
Kopējā ražošanas jauda
100
121
126
143
Kopējais ražošanas jaudas izmantojums
100
87
81
64
(59)
Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā samazinājās par 8 %.
(60)
Tajā pašā periodā ražošanas jauda pieauga par 43 %. Tomēr šis jaudas pieaugums nebija saistīts ar jaunu ražošanas līniju izveidi, bet gan ar esošās jaudas efektīvāku izmantošanu.
(61)
Apvienojoties šiem diviem faktoriem, t. i., samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties ražošanas jaudai vienā un tajā pašā periodā, jaudas izlietojums attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās - par 36 %.
6.2.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(62)
Skaitļi nākamajā tabulā parāda pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējo vienas vienības pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
6. tabula
Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais pārdošanas apjoms
100
99
96
88
Tirgus daļa (%)
100
110
111
88
Pārdošanas apjoms pašu vajadzībām paredzētajā tirgū
100
111
109
113
Tirgus daļa (%)
100
115
108
109
Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū
100
89
86
67
Tirgus daļa (%)
100
102
104
69
(63)
Kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Brīvajā tirgū šis kritums bija vēl straujāks, apjomam laikā no 2007. gada līdz IP samazinoties par 33 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija pretēja tendence, un pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 13 %.
(64)
Pārdošanas apjoma kritums atspoguļojās tirgus daļā, kas laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 11 % visā tirgū un par 31 % - brīvajā tirgū. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū atkal bija pretēja tendence, un tajā pašā periodā šis tirgus palielinājās par 9 %.
6.2.3. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
7. tabula
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Darbinieku kopējais skaits
100
96
98
100
Produktivitāte (vienībās uz nodarbināto)
100
109
104
92
Gada kopējās algas
0
100
95
88
(65)
Kopējā nodarbinātība laikā no 2007. gada līdz IP bija stabila. Jāatzīmē, ka vinilacetāta ražošana nav darbintensīva, un tāpēc skaitļi, kas raksturo nodarbinātību, nav cieši saistīti ar ražošanas rādītājiem. Tāpēc nodarbinātībai kā rādītājam šai nozarē nav svarīgas nozīmes.
(66)
Attiecīgajā periodā kopējā produktivitāte uz vienu nodarbināto laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 8 %. Tas notika pēc ražošanas apjoma samazināšanās un ražošanas jaudas palielināšanās, kā skaidrots 58. un turpmākajos apsvērumos.
6.2.4. Faktiskās dempinga starpības lielums
(67)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības pārsniedza de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā par dempinga cenām importētā ražojuma apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku.
6.3. Mikroekonomiskie rādītāji
6.3.1. Vispārīgas piezīmes
(68)
Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem, kapitāla un ieguldījumu piesaistīšanas spējas, ražošanas izmaksu) analīze tika veikta visas Savienības ražošanas nozares līmenī, kā konstatēts 28. un turpmākajos apsvērumos.
(69)
No minētajiem rādītājiem rentabilitātes, algu, ieguldījumu, no ieguldījumiem gūtā ienākuma, naudas plūsmas novērtējums bija galvenokārt jāattiecina uz brīvo tirgu, un tas nozīmēja, ka lielākoties tiktu atspoguļoti sūdzības iesniedzēja sniegtie dati.
(70)
Turklāt, kā skaidrots 56. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs nevarēja nodrošināt datus par 2007. gadu attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem; tāpēc šie rādītāji tika analizēti par laiku no 2008. gada līdz IP.
6.3.2. Krājumi
(71)
Skaitļi turpmākajā tabulā attiecas uz krājumu dinamiku Savienības ražošanas nozarē katrā attiecīgā perioda gadā.
8. tabula
Krājumi
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējie krājumi
100
86
49
69
(72)
Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 31 %. Tomēr šo rādītāju šajā nozarē nevar uzskatīt par būtisku, jo vinilacetāta ražotāji ražo pēc pasūtījuma un parasti viņiem ir ierobežoti krājumi. Faktiski krājumi atbilst tikai dažu nedēļu piegādes apjomam.
6.3.3. Pārdošanas cenas
(73)
Turpmāk sniegtā tabula parāda cenu dinamiku Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
9. tabula
Pārdošanas cenas
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Vienības vidējā pārdošanas cena visā tirgū
100
107
74
84
Vienības vidējā pārdošanas cena pašu vajadzībām paredzētajā tirgū
100
115
82
92
Vienības vidējā pārdošanas cena brīvajā tirgū
100
102
69
77
(74)
Pārdošanas cenas visā Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Pārdošanas cenas samazinājās abos tirgos, kaut arī samazinājums bija krasāks brīvajā tirgū (-23 %) nekā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (-8 %).
6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījuma un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus
(75)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāti brīvajā tirgū noteica, izsakot Savienības ražošanas nozarē no līdzīgā ražojuma pārdošanas gūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no apgrozījuma, ko rada šāda pārdošana.
(76)
Rentabilitāte brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. IP laikā katru mēnesi radās zaudējumi. Tas notika pārdošanas apjoma un pārdošanas cenas straujas samazināšanās rezultātā.
(77)
Turpmāk norādītajā tabulā redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, pat samazinoties rentabilitātei. Ieguldījumi tika galvenokārt veikti ražošanas tehnoloģijas un procesu uzlabošanai un uzturēšanai, lai uzlabotu efektivitāti.
10. tabula
Ieguldījumi
2008. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Ieguldījumi kopā
nav pieejami
100
129
127
(78)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 27 %.
(79)
Neraugoties uz palielinātajiem ieguldījumiem, ienākumi no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam un no 2008. gada līdz IP samazinājās.
(80)
Naudas plūsmas samazinājums, kas arī bija vērojams laikā no 2008. gada līdz IP, norāda, ka Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās spēja radīt naudas plūsmu un līdz ar to finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās.
(81)
Tāpēc, palielinot ieguldījumus, nozare vēl aizvien apliecināja spēju piesaistīt kapitālu; tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un aizvien lielākas grūtības radīt naudas plūsmu.
7. Secinājums par kaitējumu
(82)
Stāvokļa analīze Savienības ražošanas nozarē liecina par lejupejošu tendenci visiem galvenajiem kaitējuma rādītājiem. Neraugoties uz diezgan stabilo patēriņu, ražošanā attiecīgajā periodā kopumā bija kritums par 8 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no kopējās tirgus daļas un 33 % no brīvā tirgus daļas. Vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %.
(83)
Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Vēl izteiktāka lejupslīde bija vērojama attiecībā uz pārdošanas apjomiem brīvajā tirgū, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 33 %.
(84)
Vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu notika arī kopējo cenu samazinājums par 16 %. Tāpat kā attiecībā uz pārdošanas apjomu stāvoklis bija vēl ļaunāks brīvajā tirgū, kur tika novērots cenu samazinājums par 23 %. Pārdošanas apjoma zaudējums kopā ar cenu samazinājumu ietekmēja peļņas līmeni un radīja zaudējumus katru IP mēnesi.
(85)
Vienīgie rādītāji, kas uzrādīja pozitīvu tendenci, bija ieguldījumi, kas palielinājās par 27 %, tāpat kā spēja piesaistīt kapitālu. Tomēr ieguldījumi nesasniedza gaidīto un samazinājās laikā no 2008. gada līdz IP.
(86)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana apliecināja, ka gadījumā, ja šāds stāvoklis turpināsies, izmeklēšanā konstatētie zaudējumi varētu novest pie tā, ka Savienības ražošanas nozare pārtrauc ražot ievērojamus vinilacetāta apjomus pārdošanai brīvajā tirgū.
(87)
Saskaņā ar iepriekš norādīto Savienības ražošanas nozarei IP ir nodarīts būtisks kaitējums.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(88)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Ietekme, ko izraisījis imports no ASV
2.1. Vispārīga informācija
(89)
Ir nepārprotama sakritība laikā starp importa dempinga palielināšanos no 2007. gada līdz IP un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu šajā pašā laikā. Izmeklēšanā ir konstatēta arī importa dempinga negatīvā ietekme uz cenām, kā rezultātā cenas Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās, tādējādi mazinot nozares rentabilitāti.
(90)
Vairākas personas apgalvoja, ka lielāks importa apjoms vienkārši aizstāj to importa apjomu, kas agrāk tika ievests no citām valstīm un/vai apmierina augošo pieprasījumu ES tirgū. Tomēr šo apgalvojumu neapliecina ne tie skaitļi, kas attiecas uz importu (sk. 2. tabulu), nedz arī tie, kuri attiecas uz patēriņu (sk. 1. tabulu). Šajā saistībā jāatgādina, ka patēriņš, kā redzams no 43. apsvēruma, attiecīgajā periodā bija diezgan stabils un pat mazliet samazinājās, turpretim importa apjoms no ASV pieauga par 48 %.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm
3.1.1. Ietekme, ko izraisījis imports no Saūda Arābijas
(91)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis ir VAM imports no Saūda Arābijas.
(92)
Saūda Arābija patiešām, kā norādīts 53. apsvērumā, ir otra lielākā valsts pēc ASV, no kuras uz Savienību eksportē VAM. No Saūda Arābijas importētais ražojums nokļuva tirgū tikai IP laikā.
(93)
Eurostat skaitļi, kas norādīti 11. tabulā, rāda no Saūda Arābijas un citām trešām valstīm importētā ražojuma cenas.
11. tabula
Trešo valstu eksportētā ražojuma pārdošanas cena
EUR par tonnu
2007
2008
2009
IP
Saūda Arābija
nepiemēro
nepiemēro
nepiemēro
636
(IP indekss = 100)
0
0
0
100
Citas valstis
878
919
473
633
(2007. gada indekss = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabula liecina, ka no Saūda Arābijas importētā ražojuma vidējā cena (EUR 636) ir salīdzināma ar importētā ražojuma cenu no citām trešām valstīm, kas vidēji bija EUR 633, un par 11 % pārsniedz vidējo ASV cenu (EUR 573).
(95)
Tas, ka Saūda Arābija darbojās tajā pašā cenu segmentā kā citi importētāji, kuru cenas ievērojami atšķiras no ASV eksporta cenām, norāda, ka Saūda Arābijas ražotāji eksportētāji saistībā ar cenu noteikšanu un potenciālas ietekmes radīšanu uz Savienības ražotājiem, rīkojas atšķirīgi no ASV.
(96)
Tāpēc var provizoriski secināt, ka imports no Saūda Arābijas neliek apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(97)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās Savienības ražošanas nozarē ir saistāma ar patēriņa samazināšanos. Šīs personas arī apgalvoja, ka vidējo pārdošanas cenu pakāpeniskā samazināšanās bija pasaules ekonomiskās krīzes rezultāts.
(98)
Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ekonomiskās krīzes laikā visiem naftas ķīmijas produktu ražotājiem, tostarp VAM ražotājiem, bija nopietni zaudējumi, un tāpēc zaudējumi, kurus cietusi Savienības ražošanas nozare, nav saistāmi ar importu par dempinga cenu no attiecīgās valsts.
(99)
Tomēr šī izmeklēšana, kā minēts 41.-43. apsvērumā, atklāja, ka patēriņa samazinājums Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā bija neievērojams. Tāpēc ekonomiskā krīze, tās ietekmei izpaužoties samazinātā patēriņā, nevarēja būt iemesls krasajam pārdošanas apjoma kritumam, kā norādīts 62.-64. apsvērumā.
(100)
Savienības ražošanas nozares rentabilitātes analīze brīvajā tirgū liecina, ka VAM ražotāji cieta īpašus zaudējumus salīdzinājumā ar citu līdzīgu ķīmisko produktu ražotājiem. Turklāt šo citu produktu rentabilitāte pēc krīzes atjaunojās, turpretim stāvoklis VAM ražošanā turpināja pasliktināties. Tas liek provizoriski secināt, ka, neraugoties uz krīzes gandrīz neapšaubāmo ietekmi uz VAM ražošanu, tā jāaplūko atsevišķi no citām naftas ķīmijas nozarēm sūdzības iesniedzēja pastāvīgi ciesto zaudējumu dēļ, kas turpinājās pēc krīzes un bija tieši saistīti ar ražojuma importu no ASV par zemu cenu. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
(101)
Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka ekonomiskā krīze nav palielinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā mērā, ka būtu pamats apšaubīt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenu no ASV.
3.3. Pašu radīts kaitējums
(102)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir pats daļēji destabilizējis savu stāvokli, recesijas laikā papildus palielinot ražošanas jaudu. Tika apgalvots, ka tirdzniecības apjoma un peļņas samazinājumu izraisīja recesija un sūdzības iesniedzēja nepareizi pieņemti lēmumi, veicot uzņēmējdarbību.
(103)
Vairākas ieinteresētās personas turklāt apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir sūdzības iesniedzēja uzņēmumā izmantotā tehnoloģija. Attiecīgajā periodā sūdzības iesniedzēja darbībā ir bijuši vairāki pārtraukumi un nepārvaramas varas izraisītas situācijas, un tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomu samazināšanās ir saistīta ar daudzajiem ražošanas pārtraukumiem un nevis importu no ASV par dempinga cenām. Līdzīgi argumenti tika izteikti attiecībā uz sūdzības iesniedzēja rentabilitāti.
(104)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam nevajadzēja palielināt ražošanas jaudu globālās ekonomiskās lejupslīdes laikā, jāatgādina, ka sūdzības iesniedzējs neiegādājās papildu jaudu, bet gan tikai palielināja jau esošo jaudu, optimizējot procesus. Tas uzskatāms par saprātīgu uzņēmēja lēmumu tirgū, kurā patēriņš kopumā ir stabils, bet pārdošanas apjomi samazinās, jo jākonkurē ar importa produkciju par zemām cenām. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
(105)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam radīto kaitējumu izraisīja tehnisko problēmu izraisītie darbības pārtraukumi, ar ko saskārās sūdzības iesniedzējs, izmeklēšana parādīja, ka VAM ražošanas procesā ir cikliski jāveic tehniskās apkopes un uzturēšanas pasākumi un ražotne regulāri ar plānotiem starplaikiem jāslēdz. Tāpēc trīs no pieciem pārtraukumiem ir uzskatāmi par VAM ražotnes parasto darba ciklu.
(106)
Turklāt tika konstatēts, ka visi trīs plānotie pārtraukumi bija saistīti ar sūdzības iesniedzēja apzinātu lēmumu pārtraukt ražošanu tajā laikā, kad importa dempinga radītais cenu spiediens bija tik spēcīgs, ka sūdzības iesniedzējs nespēja veikt piegādes par ilgtspējīgām cenām. Šajos pārtraukuma periodos sūdzības iesniedzējam bija pietiekami krājumi, lai apmierinātu pieprasījumu pēc maziem apjomiem, par kuriem bija noslēgti līgumi vai kurus varēja pārdot par tūlītēju samaksu. Turklāt krājumu līmeņa samazināšanās, kas norādīta 72. apsvērumā, apstiprina, ka attiecīgajā periodā piegāde netika pārtraukta.
(107)
Tādējādi tika konstatēts, ka pārtraukumiem sūdzības iesniedzēja ražotnē kopumā nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību. Tāpēc ieinteresēto personu izteiktie argumenti attiecībā uz pašu radīto kaitējumu tika noraidīti.
3.4. Izejvielu pieejamība. Attiecīgās valsts ražotāju dabiskā konkurences priekšrocība
(108)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka par vienu no galvenajiem sūdzības iesniedzēja grūtību cēloņiem uzskatāms nevis imports par dempinga cenu, bet gan tā atkarība no ārējiem izejvielu piegādātājiem. Tika arī apgalvots, ka ASV eksportētāji bauda dabisku konkurences priekšrocību, jo viņiem ir pieejamas lētākas izejvielas, t. i., etilēns un etiķskābe.
(109)
Attiecībā uz apgalvojumu par problēmām, ko sūdzības iesniedzējam rada izejvielu avotu pieejamība, iepriekš minētais arguments ir nepamatots, jo tika konstatēts, ka arī sūdzības iesniedzējs izmanto materiālus par lētākām cenām no piegādātāja, kurš tos ražo uz vietas šā paša uzņēmuma teritorijā, kā arī no sabiedrības meitasuzņēmuma. Tādējādi galveno izejvielu cenas bija salīdzināmas ar cenām, kas bija pieejamas attiecīgās valsts tirgum.
(110)
Tādējādi, lai gan galveno izejvielu kopējās cenas, ko izmanto VAM ražošanā, patiešām varēja būt zemākas ASV nekā Savienības tirgū, tas neietekmēja ražotāja izmaksas.
(111)
To, ka atšķirība izejvielu cenās varēja tikai daļēji ietekmēt problēmas, kas radās sūdzības iesniedzējam, apstiprināja arī ievērojami lielāka rentabilitāte, kura bija vērojama attiecībā uz citiem sūdzības iesniedzēja ražotajiem ražojumiem, kas satur tās pašas izejvielas.
(112)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka izejvielu cenām nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(113)
Tādējādi tiek secināts, ka starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām no ASV ir cēloņsakarība. Ir veikta citu kaitējuma iespējamo cēloņu - importa no citām trešām valstīm ietekme, ekonomiskās krīzes ietekme, ražotāju eksportētāju dabiskā konkurences priekšrocība saistībā ar izejvielām un pašu nodarīts kaitējums - analīze, tomēr neviens no tiem nav radījis tādu ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(114)
Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tiek provizoriski secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(115)
Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 48. un turpmākajos apsvērumos.
(116)
Savienības ražošanas nozarē tiek veikti ieguldījumi, lai uzlabotu efektivitāti, un pakāpeniski vienkāršo ražošanas procesu. Ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku negodīgu konkurenci, ko rada imports par zemu dempinga cenu, un tādējādi ļaus Savienības ražošanas nozarei atgūties.
(117)
No otras puses, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares pašreizējais finansiālais stāvoklis un rentabilitāte, kas šajā izmeklēšanā analizēta 54. un turpmākajos apsvērumos, nav pietiekami stipra, lai turpinātu pretoties importa dempinga radītajam spiedienam. Tā sekas varētu izraisīt brīvajam tirgum paredzētās ražošanas pārtraukšanu vai ievērojamu samazināšanu Savienības ražošanas nozarē.
(118)
Ņemot vērā minēto analīzi, sagaidāms, ka pagaidu pasākumu noteikšana nāks par labu Savienības ražošanas nozarei.
2. Importētāju intereses
(119)
Komisija izsūtīja anketas diviem tai zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās līdz termiņam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(120)
Izmeklēšana parādīja, ka būtiska daļa no šā importētāja kopējā apgrozījuma ir saistīta ar attiecīgo ražojumu.
(121)
Tika analizēta maksājumu ietekme uz importētāja rentabilitāti. Analīze liecināja, ka peļņa un uzcenojums tā importam ir tādā līmenī, ka pasākumu ieviešana patiešām varētu samazināt tā peļņu. Tādējādi, raugoties no izmaksu perspektīvas, ja pasākumi tiktu ieviesti, tie, ļoti iespējams, ietekmētu importētāja uzņēmējdarbību. Tomēr importētājs apliecināja, ka tas spētu pārnest vismaz daļu izmaksu pieauguma uz saviem klientiem, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kur pieprasījums ir sagaidāms nemainīgs. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs var pārslēgties uz ražojuma iegūšanu no ražotājiem, uz kuriem maksājums neattiecas, piemēram, Taivānas eksportētājiem vai Savienības ražotājiem.
(122)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka pasākumu noteikšanai būtu ierobežota ietekme uz importētājiem.
3. Lietotāju intereses
(123)
Lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. Izmeklēšanā sadarbojās divpadsmit lietotāji; diviem no tiem tika pārbaudītas ziņas par importa apjomu no attiecīgās valsts. Šie uzņēmumi atrodas dažādās Savienības vietās un darbojas rūpnieciskās izmantošanas jomā, piemēram, pārklājumu, krāsu un adhezīvo materiālu ražošanā.
(124)
To lietotāju, kuri sadarbojās, importa apjoms atbilst aptuveni trešdaļai no kopējā apjoma, ko importē no ASV pēc Eurostat datiem. Izmeklēšana atklāja, ka lietotājiem, kuri sadarbojās, 30 % no iepirktajiem vinilacetāta monomēriem ir ASV izcelsmes un 57 % - ES izcelsmes.
(125)
Izmeklēšana atklāja, ka VAM izmaksas vidēji veido aptuveni trešdaļu no ražošanas izmaksām tiem diviem lietotājiem, kuru sniegtā informācija tika pārbaudīta.
(126)
Daži lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana palielinātu viņu ražošanas izmaksas un asās cenu konkurences dēļ tirgū būtu grūti pieprasīt klientam segt cenu starpību. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem šīs grūtības var izraisīt vai nu lietotāju tirgus daļas samazināšanos par labu konkurentiem ārpus Savienības, vai ražošanas pārslēgšanu no pašreizējā ražošanas procesa uz citiem, kuros attiecīgais ražojums netiek izmantots. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem pasākumu galīgās sekas būtu lietotāju peļņas normu ievērojama samazināšanās.
(127)
Divi no šiem lietotājiem apgalvoja, ka, samazinoties peļņas normai, samazināsies ieguldījumi ražošanā un tā rezultātā cietīs nodarbinātība.
(128)
Attiecībā uz apgalvojumu par peļņas normas samazināšanos, ņemot vērā lietotāju veselīgo rentabilitātes līmeni, sagaidāms, ka gadījumā, ja lietotāji nevarēs segt cenu starpību uz savu klientu rēķina, maksājumu noteikšana tikai nedaudz samazinās viņu peļņas normu. Tāpēc maz ticams, ka ieguldījumi ražošanā tiks pārtraukti un nelabvēlīgā ietekme uz nodarbinātību būs ievērojama. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts.
(129)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam kaitētu Savienības lietotāju konkurētspējai, jo tā palielinātu ražošanas izmaksas un nāktu par labu pakārtoto ražojumu importam no trešām valstīm, jāatgādina, ka maksājumu mērķis nav apturēt importu un pasākumu līmenis nav tāds, ka tas neļautu lietotājiem izmantot piegādes no ASV. Antidempinga maksājumu mērķis ir atjaunot godīgus līdzvērtīgas konkurences apstākļus Savienības tirgū saistībā ar attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka no lietotāju patērētajiem VAM tikai trešā daļa ir ASV izcelsmes, apgalvojums tiek noraidīts.
(130)
Papildus iepriekš minētajam jāuzsver - daudzi lietotāji ziņoja, ka, tā kā vinilacetāta monomēru piegādes avotu nav daudz, Savienības izcelsmes VAM piegāde pietiekamā daudzumā ir prioritāte. Šajā saistībā jāatgādina, ka izmeklēšana liecina par iespējamību, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare var gandrīz pilnīgi pārstāt piegādāt VAM brīvajā tirgū. Tāpēc saistībā ar piegādes diversifikāciju pasākumu noteikšana būtu arī Savienības lietotāju interesēs.
(131)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanas negatīvā ietekme uz lietotājiem būtu ierobežota.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(132)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka no pieejamās informācijas par Savienības interesēm neizriet nepārprotams secinājums, ka pagaidu pasākumu noteikšana ASV izcelsmes vinilacetāta importam nenāktu par labu Savienības interesēm.
G. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
(133)
Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(134)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(135)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā, pamatoti spriežot, varētu gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā.
(136)
Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, izmantojot importa par dempinga cenām vidējo cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu. Mērķa cenu noteica, pievienojot Savienības ražošanas nozares izmaksām mērķa peļņas normu. Mērķa peļņas normu provizoriski noteica 9,9 % līmenī. Šo peļņas normu noteica, ņemot vērā rentabilitāti, kuras pamatā ir vidējā peļņa (ko nosaka kā tīro peļņu pirms nodokļiem, procentu maksājumiem, nolietojuma un amortizācijas maksājumu atskaitīšanas (EBITDA) no pārdošanas), kuru 2007.-2009. gada periodā guva naftas ķīmijas uzņēmumi nozarē, kas līdzinās VAM ražošanai.
(137)
No tā izrietošā pārdošanas cenu samazinājuma starpība pārsniedz 30 %.
2. Pagaidu pasākumi
(138)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importam jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kura ir mazāka, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.
(139)
Individuālās uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētie konkrētie subjekti. Importētie ražojumi, ko ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp subjekti, kuri ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(140)
Pieprasījums piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, saistībā ar uzņēmuma nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto individuālās maksājuma likmes.
(141)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas pie Savienības robežas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu maksājuma likmes
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Visi pārējie uzņēmumi
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(142)
Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda vinilacetāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2915 32 00 un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.
2. Turpmāk ir norādīta pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai pie Savienības robežas pirms ievedmuitas, 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
TARIC papildu kods
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Visi pārējie uzņēmumi
13,8 %
B999
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām dara zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. augustā