РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 478/2010
(2010. gada 1. jūnijs),
ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) 2009. gada 8. septembrī Komisija paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 60 % - no augstas stiprības poliestera pavedienu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Savienības ražotājus, kas iesniedza sūdzību, kā arī citus zināmus Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, citas personas, par ko zināms, ka tās ir iesaistītas, un ĶTR, Korejas un Taivānas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR, Korejas un Taivānas ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR un Korejas ražotāju eksportētāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, visi zināmie ĶTR un Korejas ražotāji eksportētāji un importētāji Savienībā tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu.
(6)
Kā paskaidrots tālāk 22. līdz 27. apsvērumā, vienpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Attiecībā uz Koreju četri ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.
(7)
Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai saistītu uzņēmumu grupām ar lielāko eksporta apjomu uz Savienību. Ar visiem ĶTR attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ar šo uzņēmēju asociāciju un ĶTR iestādēm notika apspriešanās, un tās piekrita izlases izveidei.
(8)
Korejas gadījumā tikai četri ražotāji eksportētāji sniedza izlases izveidei pieprasīto informāciju. Ņemot vērā nelielo ražotāju eksportētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika pieņemts lēmums, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga.
(9)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja šādas veidlapas ar mērķi pieteikties individuālajai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
(10)
Komisija oficiāli darīja zināmu par TER iegūto informāciju attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.
(11)
Divi ražotāji eksportētāji, kurus neiekļāva izlasē, jo tie neatbilda pamatregulas 17. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pieprasīja individuālas starpības noteikšanu. Taču uzskatīja, ka, veicot attiecīgo ražotāju eksportētāju atsevišķu pārbaudi, būtu jāveic papildu apmeklējumi uz vietas un specifiska analīze, tāpēc to veikt būtu pārāk apgrūtinoši un tas varētu traucēt laikā pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc tika provizoriski secināts, ka minēto ražotāju eksportētāju pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi nevar pieņemt.
(12)
Komisija nosūtīja anketas visām attiecīgajām zināmajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi darīja zināmu termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, konkrēti, četriem ražotājiem Savienībā, desmit importētājiem un 68 lietotājiem.
(13)
Atbildes saņēma no sūdzību iesniegušajiem ražotājiem Savienībā un vēl viena ražotāja Savienībā, kas atbalstīja šo izmeklēšanu, diviem nesaistītiem importētājiem un 33 lietotājiem.
(14)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:
Ražotāji Savienībā:
-
Brilen SA, Barbastro, Spānija,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburga, un tā saistītie uzņēmumi Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Vācija; Performance Fibers, Bobingen, Vācija; Performance Fibers, Guben, Vācija,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Vācija,
-
Sioen, Mouscron, Beļģija.
Importētāji Savienībā:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Vācija.
Lietotāji Savienībā:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumānija,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Vācija,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francija,
-
Mitas AS, Prāga, Čehija.
Ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Ražotāji eksportētāji Korejā:
-
Hyosung Corporation, Seula,
-
Kolon Industries Inc, Seula,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seula.
Ražotāji eksportētāji Taivānā:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipeja,
-
Shinkong Corporation, Taipeja.
Saistītie importētāji Savienībā:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luksemburga.
Ražotāji analogajā valstī:
-
Performance Fibers, Inc. un Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, ASV.
1.3. Izmeklēšanas periods
(15)
Dempinga un zaudējumu izmeklēšana ietvēra laika periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(16)
Attiecīgais ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi (“attiecīgais ražojums” jeb “ASP”), kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
(17)
Attiecīgajam ražojumam ir izcilas īpašības un vairāki dažādi lietojuma veidi, piemēram, riepu stiprināšanai, plato audumu, konveijeru lenšu, drošības jostu, virvju, tīklu un ģeosintētisko izstrādājumu ražošanai.
(18)
Izmeklēšanas laikā dažas personas apgalvoja, ka riepu ražošanā izmantotais pavediens - tā sauktais augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (AMZS) pavediens - ir jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Tās apgalvoja, ka AMZS un citu ASP īpašības un lietojuma veidi atšķiras.
(19)
Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, kaut gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma tipiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(20)
Tika konstatēts, ka ražojumam, ko uz Savienību eksportē no ĶTR, Korejas un Taivānas, un ražojumam, ko ražo un Korejā un Taivānā, kā arī ĶTR iekšzemes tirgū pārdod Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram piešķirts TER, un ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. IZLASES VEIDA PĀRBAUDE
3.1. Importētāju izlases veida pārbaude
(21)
Ņemot vērā importētāju lielo skaitu, kuri minēti sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. Taču pēc sniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā mazo to importētāju skaitu, kuri pauda vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga.
3.2. Ražotāju eksportētāju ĶTR izlases veida pārbaude
(22)
Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu dempingu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu.
(23)
Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par vajadzību veikt pārbaudi izlases veidā, un pozitīva lēmuma gadījumā veikt atlasi, ražotājiem eksportētājiem ĶTR lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām attiecīgā ražojuma ražošanas darbībām un visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus.
(24)
Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika apspriešanās arī ar ĶTR iestādēm un ražotāju apvienību, t. i., Ķīnas Tekstilizstrādājumu importa un eksporta tirdzniecības palātu.
3.2.1. Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, iepriekšēja atlase
(25)
Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā kopā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju vienpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupas. Visi ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību IP laikā un pauda vēlmi piedalīties izlasē. Tādējādi uzskatīja, ka šie vienpadsmit ražotāji eksportētāji ir sadarbojušies šajā izmeklēšanā (“ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”).
(26)
Ražotājus eksportētājus, kuri nepieteicās minētajā termiņā vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par tādiem, kas nesadarbojas ar izmeklēšanu. Salīdzinot Eurostat importa datus un attiecīgā ražojuma eksporta apjomus uz Savienību IP laikā, par kuriem ziņoja 25. apsvērumā minētie uzņēmumi, var secināt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ļoti aktīvi sadarbojās, kā minēts tālāk 73. apsvērumā.
3.2.2. ĶTR ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atlase
(27)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo ASP eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi vai saistītu uzņēmumu grupas, kuru saražotā produkcija veido vairāk nekā 65 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī šo uzņēmēju asociāciju un ĶTR iestādēm notika apspriešanās, un tie piekrita iekļaušanai izlasē.
3.3. Individuāla pārbaude
(28)
Divi ražotāji eksportētāji, kurus neiekļāva izlasē, jo tie neatbilda pamatregulas 17. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu.
(29)
Kā minēts iepriekš 27. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pamatots uzņēmumu skaits, kurus būtu iespējams pārbaudīt noteiktajā laikā. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu dempingu attiecīgajās valstīs, ir uzskaitīti iepriekš 14. apsvērumā. Ņemot vērā pārbaudes apmeklējumu skaitu, kas būtu jāveic šo uzņēmumu telpās, kas attiecībā uz ĶTR bija saistīti ar TER prasību pārbaudi un atbildēm uz anketas jautājumiem par antidempingu, uzskatīja, ka individuālas pārbaudes būtu nevajadzīgi apgrūtinošas un neļautu laikā pabeigt izmeklēšanu.
(30)
Tāpēc provizoriski secināja, ka divus pieprasījumus par individuālu pārbaudi nevar pieņemt.
4. DEMPINGS
4.1. Vispārējā metodika
(31)
Tālāk noteiktā vispārējā metodika ir piemērota visiem Korejas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, ĶTR ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, un, ņemot vērā analogās valsts jēdzienu, arī pārējiem diviem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar katru šajā izmeklēšanā iesaistīto attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētāju valsti.
4.1.1. Normālā vērtība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību.
(33)
Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvi pārdevumi, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(34)
Par katru ražojuma veidu, kuru attiecīgie ražotāji eksportētāji ir pārdevuši iekšzemes tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā ražojuma veida apjoms, kas IP laikā iekšzemes tirgū tika pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā, eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma.
(35)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(36)
Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām attiecīgā veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū.
(37)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par vai vienāds ar 80 % no minētā ražojuma veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem iekšzemes tirgū.
(38)
Ja visi attiecīgā ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(39)
Ražojumu veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī ražojumu veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, Komisija izmantoja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(40)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, iesaistītās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (TVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū, izmeklēšanas periodā izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Uzrādītās ražošanas izmaksas un TVA izmaksas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
4.1.2. Eksporta cena
(41)
Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu - pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
(42)
Ja pārdošanu veica, izmantojot saistītu importētāju, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētie ražojumi pirmo reizi tālākpārdoti neatkarīgiem pircējiem. Šādos gadījumos tika veiktas korekcijas par visām izmaksām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp nodevām un nodokļiem, kā arī pamatotu TVA un peļņas normu. Tika izmantota saistītā importētāja paša TVA izmaksas, un pamatotu peļņas normu noteica, pamatojoties uz izmeklēšanā noteikto peļņas normu, ko gūst attiecīgā ražojuma neatkarīgs importētājs.
4.1.3. Salīdzinājums
(43)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.
(44)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas pienācīgas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4.1.4. Dempinga starpība
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
4.2. Ķīnas Tautas Republika
4.2.1. TER novērtējums
(46)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(47)
Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts kopsavilkuma veidā, kas paredzēts tikai uzziņai:
1)
saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības;
2)
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem;
3)
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;
4)
juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības;
5)
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
(48)
Visi izlasē iekļautie uzņēmumi pieprasīja TER un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapu norādītajos termiņos. Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, attiecīgo uzņēmumu telpās.
(49)
Pārbaudē arī konstatēja, ka divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas iekļauti izlasē, neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu.
(50)
Jo īpaši viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs neatbilda 1.-3. kritērija prasībām. Pirmkārt, tas nevarēja pierādīt, ka tā lēmumi pieņemti atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, jo tika konstatēts, ka tam ir noteikti pārdošanas darbības ierobežojumi, piemēram, pienākums pārdot attiecīgā ražojuma noteiktu apjomu iekšzemes tirgū. Otrkārt, tas nepierādīja, ka tā grāmatvedības uzskaitei tiek veikta revīzija saskaņā ar SGS. Izmeklēšanā tika norādīts uz vairākām neatbilstībām un trūkumiem pieteikuma iesniedzēja uzskaitē un identificēti atsevišķi SGS principu pārkāpumi. Visbeidzot, tika novēroti izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un tie izpaužas kā neatbilstīgi zemes lietošanas tiesību novērtējumi.
(51)
Cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. un 3. kritērijam. Tas nevarēja pierādīt, ka tā lēmumi pieņemti atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, jo tika konstatēti līdzīgi pārdošanas darbības ierobežojumi kā iepriekš 50. apsvērumā noteiktie, un, neraugoties uz valsts sertifikāciju, nebija ieguldīta daļa tā kapitāla. Tika novēroti arī izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un tie izpaužas kā neatbilstīgi zemes lietošanas tiesību novērtējumi.
(52)
Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pierādīja, ka tas atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un tam var piešķirt TER.
4.2.2. Atsevišķs režīms (AR)
(53)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.
(54)
Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts, kas paredzēts tikai uzziņai:
1)
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
2)
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;
3)
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;
4)
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī
5)
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(55)
Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.
(56)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas iekļauti izlasē:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analogā valsts
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(58)
Paziņojumā par procedūras sākšanu kā atbilstīgu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai ieteica Amerikas Savienotās Valstis (ASV). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu.
(59)
Daudzas personas iebilda šim priekšlikumam un ierosināja izvēlēties Taivānu vai Koreju, jo apgalvoja, ka šīs valstis ir piemērotākas. Attiecīgie izvirzītie argumenti ir šādi:
a)
Ražošanas procesi un izmaksas ASV ievērojami atšķiras no ražošanas procesiem un izmaksām ĶTR, jo ASV izmantotās iekārtas ir vecas un novecojušas, bet vairākuma Ķīnas ražotāju izmantotās iekārtas ir modernas un tajās izmantotas jaunākās tehnoloģijas. Lielākā daļa Ķīnas, Taivānas un Korejas ražotāju eksportētāju izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, kas ļauj tiem strādāt efektīvāk nekā ASV uzņēmumiem;
b)
tas, ka Taivānas un Korejas eksportētāji, iespējams, veic pārdošanu par dempinga cenām, nav būtiski, lai izvēlētos atbilstošu analogo valsti;
c)
sūdzības iesniedzējiem ir saistītie uzņēmumi ASV, un nebūtu lietderīgi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz šie saistītie uzņēmumi;
d)
konkurences apstākļi ASV atšķiras no apstākļiem ĶTR. ASV tirgū faktiski pastāv viena ražotāja monopols, savukārt Taivānā un Korejā iekšzemes tirgū ir vairāk ražotāju, tāpat kā ĶTR.
(60)
Komisija izskatīja iepriekšminētās piezīmes un nolēma, ka tās kopumā attiecībā uz analogās valsts izvēli ir pieņemamas. Tika veikta papildu pārbaude, lai noteiktu, vai Taivāna vai Koreja būtu atzīstama par iespējamu trešo valsti ar tirgus ekonomiku ĶTR normālās vērtības noteikšanai.
(61)
Pārbaudē tika konstatēts, ka jo īpaši Taivāna ir labāk salīdzināma ar ĶTR attiecībā uz gatavo produkciju. Tika konstatēts, ka Taivānas ražotāji eksportētāji darbojas arī ĶTR un tiem tur ir saistīti ražotāji, un ka abās valstīs pamatā ir līdzīgi apstākļi.
(62)
Pamatojoties uz šo, tika nolemts, ka Taivāna būtu atbilstīgāka analogā valsts, lai noteiktu ĶTR normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(63)
Pēc tam, kad Taivāna tika izvēlēta par analogo valsti, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja to Taivānas ražotāju eksportētāju telpās, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas laikā. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz samaksāto vai maksājamo cenu par pārdevumiem Taivānas vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja tos ražoja reprezentatīvā daudzumā un izmantojot parasto tirdzniecības apriti. Tas attiecas uz vairākiem eksportēto ražojumu veidiem.
4.2.4. Normālā vērtība
4.2.4.1. Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER
(64)
Lielākā daļa tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja pārdevumu, kam piešķirts TER, bija veikti reprezentatīvā daudzumā parastā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālās vērtības pamatā bija faktiskās cenas, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji ĶTR iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(65)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka saliktā normālā vērtība saskaņā ar iepriekš minēto 40. apsvērumu.
4.2.4.2. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER
(66)
Kā minēts iepriekš 57. līdz 63. apsvērumā, normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī, šajā gadījumā - Taivānā.
(67)
Pārējiem eksportētā ražojuma veidiem, kuri nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē Taivānā vai kurus Taivānas ražotāji nav pārdevuši reprezentatīvā apjomā iekšzemes tirgū, tiek izmantota salikta normālā vērtība. Normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz iepriekš minēto 40. apsvērumu.
4.2.5. Eksporta cena
(68)
Visi triju izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju veiktie attiecīgā ražojumu veida pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem pircējiem. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.
4.2.6. Salīdzinājums
(69)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās, atlaidēs, rabatu atlaidēs un netiešos nodokļos, veica visiem izmeklētajiem ražotājiem eksportētājiem.
4.2.7. Dempinga starpības
4.2.7.1. Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem
(70)
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika salīdzināta katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar atbilstoša veida attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(71)
Ņemot vērā iepriekšminēto, vidējās svērtās dempinga pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga pagaidu starpība
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(72)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Šo starpību noteica, pamatojoties uz starpībām, ko noteica izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, neņemot vērā ražotāja eksportētāja starpību, kura dempinga starpība bija vienāda ar nulli. Uz šī pamata aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 8,9 % apmērā.
(73)
Attiecībā uz visiem citiem ĶTR eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kopējais ĶTR importa apjoms, ko aprēķināja saskaņā arEurostat statistikas datiem par importu. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bijis 100 %. Uz šī pamata sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu un līdz ar to par pieņemamu, lai tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteiktu dempinga starpību, izvēloties augstāko izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību.
(74)
Uz šī pamata valsts mēroga dempinga starpība tika provizoriski noteikta 9,3 % apmērā.
4.3. Koreja
4.3.1. Normālā vērtība
(75)
Konstatēja, ka lielākā daļa to ražojumu veidu pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, kurus eksportam uz Savienību pārdeva visi četri pārbaudītie uzņēmumi, bija reprezentatīva, un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tika pamatota uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Korejas iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(76)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka salikta normālā vērtība. Visu četru pārbaudīto uzņēmumu dažiem ražojumu veidiem nebija reprezentatīva pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū vai tie nebija pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šādos gadījumos tika noteikta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz iepriekš 40. apsvērumā noteiktajiem principiem.
4.3.2. Eksporta cena
(77)
Daļa viena ražotāja eksportētāja eksporta pārdošanas apjoma tika pārdota tieši saistītam importētājam Savienībā. Tādējādi eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām ražojumi pirmo reizi tika tālākpārdoti neatkarīgam pircējam, un saskaņā ar metodi, kas aprakstīta iepriekš 42. apsvērumā.
(78)
Pārējais minētā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta apjoms un viss triju pārējo ražotāju eksportētāju eksporta apjoms tika pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šiem pārdevumiem eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.
4.3.3. Salīdzinājums
(79)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekcijas, ja tās bija piemērojamas un pamatotas, attiecināja uz atšķirībām visu pārbaudāmo ražotāju eksportētāju transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās.
(80)
Visi četri pārbaudāmie uzņēmumi pieprasīja nodokļu atmaksas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka importa maksājumi, iespējams, bija segti ar līdzīgo ražojumu, kuru paredzēts patērēt eksportētājvalstī, bet tos kompensēja vai neveica, ja ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību.
(81)
Šo prasību uzskatīja par nepamatotu, jo neviens no visiem četriem uzņēmumiem nevarēja pierādīt, ka importa maksājumu kompensācijas uzņēmumiem bija saistītas ar attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību.
4.3.4. Dempinga starpības
(82)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstoša ražojumu veida vidējo svērto eksporta cenu.
(83)
Pamatojoties uz šo, tika konstatēts, ka visu attiecīgo Korejas ražotāju eksportētāju dempinga starpības, ko izteica procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir mazākas par de minimis slieksni 2 % apmērā pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(84)
Jāpiebilst, ka četri Korejas ražotāji eksportētāji, salīdzinot ar Eurostat datiem par importu, veido visu minētās valsts izcelsmes eksporta apjomu. Tādēļ ir provizoriski secināts, ka nav pamatoti pieņemt antidempinga pasākumus attiecībā uz Korejas izcelsmes importu.
(85)
Ja šie konstatējumi apstiprināsies turpmākā izmeklēšanā, attiecībā uz Koreju procedūra tiks izbeigta.
4.4. Taivāna
4.4.1. Normālā vērtība
(86)
Konstatēja, ka lielākā daļa to ražojumu veidu pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, kurus eksportam uz Savienību pārdeva divi pārbaudītie uzņēmumi, bija reprezentatīva un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tika pamatota uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Taivānas iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(87)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka salikta normālā vērtība. Abu pārbaudīto uzņēmumu dažiem ražojumu veidiem nebija reprezentatīva pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū vai tie nebija pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šajos gadījumos tika noteikta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz iepriekš 40. apsvērumā noteiktajiem principiem.
4.4.2. Eksporta cena
(88)
Visi abu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktie attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.
4.4.3. Salīdzinājums
(89)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekcijas, ja tās bija piemērojamas un pamatotas, attiecināja uz atšķirībām visu pārbaudīto ražotāju eksportētāju transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās un atlaidēs.
4.4.4. Dempinga starpības
(90)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstošā ražojumu veida vidējo svērto eksporta cenu.
(91)
Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
Attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu jāatzīmē, ka abi iepriekšminētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, salīdzinot ar Eurostat datiem par importu, veido visu šīs valsts izcelsmes eksporta apjomu. Taivānai tika noteikta valsts mēroga dempinga starpība. Tika konstatēts, ka šī valsts mēroga dempinga starpība ir mazāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto 2 % de minimis slieksni. Tādēļ ir provizoriski secināts, ka nav pamatoti noteikt antidempinga pasākumus attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu.
(93)
Ja šie konstatējumi apstiprināsies turpmākā izmeklēšanā, attiecībā uz Taivānu procedūra tiks izbeigta.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
5.1. Savienības ražošanas apjoms
(94)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.
(95)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā ir apmēram 121 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Savienības ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”), aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi. Tā kā nebija nekādas citas informācijas, lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas un patēriņa apjomu, izmantoja datus, kas par pasīvajiem ražotājiem norādīti sūdzībā. Pasīvie ražotāji IP laikā veidoja apmēram 22 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Neviens no zināmajiem Savienības ražotājiem nebija neitrāls vai negatīvi noskaņots pret izmeklēšanas sākšanu.
(96)
Savienības ražotāju, kuri atbalstīja sūdzību, ražošanas apjoms IP laikā bija 94 000 tonnu, kas atbilst apmēram 78 % kopējā aprēķinātā Savienības ražošanas apjoma.
5.2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(97)
Kā minēts iepriekš 96. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tie Savienības ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, veidoja apmēram 78 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc šos ražotājus uzskata par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā
(98)
Patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu.
(99)
Kā minēts iepriekš 95. apsvērumā, tā kā attiecībā uz pasīvajiem ražotājiem nav nekādas citas informācijas par ASP ražošanas un pārdošanas apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantoti par šiem ražotājiem sūdzībā norādītie dati.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005
2006
2007
2008
IP
Tonnas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indekss
100
106
120
109
93
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tika konstatēts, ka sākotnēji patēriņš no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, un pēc tam no 2007. gada līdz IP samazinājās par 22 %. Patēriņš 2008. gadā un IP laikā samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomiskās krīzes dēļ.
6.2. Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā
6.2.1. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums
(101)
Komisija pārbaudīja, vai ĶTR, Korejas un Taivānas izcelsmes ASP imports jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(102)
Attiecībā uz importu no Taivānas un Korejas, kā minēts iepriekš, tika provizoriski novērtēts, ka imports no Taivānas un Korejas IP laikā netika veikts par dempinga cenām.
(103)
Tāpēc tika provizoriski secināts, ka Korejas un Taivānas importa ietekme nav jāvērtē kumulatīvi kopā ar ĶTR importa par dempinga cenām ietekmi.
6.2.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR
(104)
Jāpiebilst, ka par vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kas bija iekļauts izlasē, netika konstatēts, ka tas importē savus ražojumus par dempinga cenām Savienības tirgū. Līdz ar to tā eksporta apjomi ir izslēdzami no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū.
(105)
Taču, lai netiktu atklāti konfidenciāli šī ražotāja uzņēmējdarbības dati, tika uzskatīts par pieņemamu konfidencialitātes apsvērumu dēļ neizslēgt šī eksportētāja datus, kurš neimportēja Savienības tirgū izstrādājumus par dempinga cenām, no tālāk izklāstītajiem publiski pieejamiem datiem, piemēram, Eurostat datiem.
(106)
Tādēļ pirmajā turpmāk dotajā tabulā ir ietverts viss ĶTR izcelsmes ASP imports, bet otrajā tabulā ir indeksētie dati par importu par dempinga cenām Savienības tirgū attiecīgajā periodā.
2. tabula
Kopējais imports no ĶTR
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indekss
100
147
261
317
301
Tirgus daļa
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indekss
100
139
217
291
323
Cenas (EUR/tonna)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indekss
100
87
81
84
83
Avots: Eurostat.
(107)
Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ievērojami pieauga trīs reizes, savukārt vidējās importa cenas tajā pašā laikposmā samazinājās par 17 %. Tādēļ ievērojami palielinājās tirgus daļa - no 7,3 % 2005. gadā līdz 23,6 % IP laikā. Izmeklēšanā atklājās, ka pat laikā no 2007. gada līdz IP, kad patēriņš samazinājās par 22 %, importa apjoms no ĶTR palielinājās par 15 %, kā rezultātā par 7,7 procentu punktiem palielinājās tā tirgus daļa.
6.2.2.1. Importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa
2.b tabula
Imports par dempinga cenām no ĶTR
2005
2006
2007
2008
IP
Imports (tonnās)
Indekss
100
240
582
728
714
Tirgus daļa
Indekss
100
227
485
667
768
Cenas (EUR/tonna)
Indekss
100
67
61
63
61
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(108)
Importa par dempinga cenām apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ievērojami pieauga, kā rezultātā vairāk nekā septiņas reizes palielinājās tā tirgus daļa. Turklāt izmeklēšanā noskaidroja, ka, neraugoties uz patēriņa samazināšanos laikā no 2007. gada līdz IP, importa par dempinga cenām tirgus daļa IP laikā ievērojami palielinājās.
(109)
Importa no ĶTR par dempinga cenām vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %, kā rezultātā IP laikā bija vērojams Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums, kā izskaidrots turpmāk 112. apsvērumā.
6.2.2.2. Cenu samazinājums
(110)
Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražošanas nozares ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgā importa no ĶTR atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgas nodokļu atmaksas tiesību un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(111)
Ķīnas eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts un veidoja 69 % kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Savienību IP laikā. Ņemot vērā to, ka tika konstatēts, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepārdod savus ražojumus Savienības tirgū par dempinga cenām, tā importa apjoms cenu samazinājuma analīzē nav ņemts vērā.
(112)
Salīdzinājumā pierādījās, ka IP laikā Savienībā par dempinga cenām pārdotais ĶTR izcelsmes attiecīgais ražojums par 24,2 % samazināja Savienības ražošanas nozares cenas.
6.3. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
6.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(113)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.
6.3.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
3. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Ražošana (tonnas)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indekss
100
100
99
86
64
Jauda (tonnas)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indekss
100
100
100
97
90
Jaudas izmantojums
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indekss
100
100
100
88
72
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Kā redzams iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 36 %. Jāpiebilst, ka, kaut gan patēriņš Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms šajā periodā palika stabils, savukārt no 2007. gada līdz IP tas ievērojami samazinājās, vienlaikus samazinoties patēriņam Savienībā.
(115)
IP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās līdz apmēram 144 000 tonnu. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 91 % 2005. gadā līdz 65 % IP laikā. Lielākais samazinājums notika laikā no 2007. gada līdz IP.
6.3.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(116)
Pārdošanas apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.
4. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indekss
100
101
104
88
71
Tirgus daļa
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indekss
100
95
87
81
77
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(117)
Kaut gan patēriņš Savienībā laikā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās tikai par 4 %. Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja savā labā izmantot patēriņa palielināšanos šajā periodā. Turklāt atlikušajā attiecīgā perioda daļā patēriņš Savienībā samazinājās par 22 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās vēl vairāk - par 31 %. Līdz ar to nepārtraukti un ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, un attiecīgajā periodā zaudētā tirgus daļa sasniedza 11,9 procentu punktus.
6.3.4. Savienības ražošanas nozares vidējās cenas par vienību
(118)
Vidējās ražotāja noteiktās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Visbūtiskāk tās samazinājās no 2007. gada līdz IP, respektīvi, vienlaikus ar lētā ĶTR importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos. Rezultātā, neraugoties uz izejvielu cenu palielināšanos, Savienības ražošanas nozarei bija jāpazemina pārdošanas cenas, jo īpaši IP laikā.
5. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena (EUR/tonna)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indekss
100
100
99
97
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(119)
Tika noskaidrots, ka no 2005. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas palielinājās par 6 %. Tas notika galvenokārt ASP ražošanas galvenās izejvielas - PET granulu - cenas palielināšanās dēļ. Vidējā PET granulu cena laikā no 2005. līdz 2008. gadam palielinājās par 12 %, bet pēc tam samazinājās līdz 2005. gada līmenim. Taču tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare bija spiesta saglabāt zemu pārdošanas cenu, lai konkurētu ar lēto importu par dempinga cenām. Līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas IP laikā bija ievērojami zemākas par to izmaksām.
6.3.5. Krājumi
(120)
IP laikā krājumi veidoja apmēram 15 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2007. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 9 %. Taču šis krājumu apjoma samazinājums jāskata, ņemot vērā aktivitātes līmeņa samazināšanos pēc Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas.
6. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Krājumi (tonnās)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indekss
100
112
116
112
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.6. Nodarbinātība, algas un ražīgums
7. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Nodarbinātība - pilna laika ekvivalents (PLE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indekss
100
99
96
87
77
Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indekss
100
102
102
118
106
Produktivitāte (vienība/PLE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indekss
100
101
102
99
84
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(121)
Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika ievērojami samazināts darbinieku skaits - par 23 %. Produktivitātes samazināšanās jāskata, ņemot vērā apjoma samazināšanas pasākumu vispārīgo raksturu, kur darbinieku skaita samazināšanās seko ražošanas apjoma kritumam tikai pēc zināmas aizkavēšanās. Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās - par 6 %.
6.3.7. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
8. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Rentabilitāte
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indekss
100
-22
-37
- 378
- 438
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indekss
100
-9
5
- 120
- 141
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indekss
100
49
123
19
11
Ienākums no ieguldījumiem
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indekss
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(122)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami samazinājās - no 3 % peļņas 2005. gadā līdz 13,3 % zaudējumiem IP laikā. Neraugoties uz to, ka no 2005. līdz 2007. gadam patēriņam Savienībā bija vērojama pieaugoša tendence, Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šī labvēlīgā apstākļa lētā ĶTR importa par dempinga cenām dēļ.
(123)
Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes pārmaiņas. Rezultātā attiecīgajā periodā naudas plūsmai ir vērojams nozīmīgs samazinājums. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par ienākumu no ieguldījumiem, kam bija vērojama līdzīga negatīva tendence, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā.
(124)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Savienības ražošanas nozares spēja ieguldīt līdzekļus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. Rezultātā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 89 %.
6.3.8. Izaugsme
(125)
Kaut gan patēriņš Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū tikai par 4 %, kas nozīmē, ka tā nespēja izmantot Savienības patēriņa palielināšanos. Apskatot tendences attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums par 29 % bija daudz izteiktāks nekā Savienības patēriņa samazinājums par 7 %. Rezultātā tajā pašā periodā ievērojami samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 12 procentu punktiem.
6.3.9. Faktiskās dempinga starpības lielums
(126)
Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.
6.4. Secinājums par kaitējumu
(127)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka lielākā daļa rādītāju, kas liecina par kaitējumu, piemēram, ražošanas apjoms (- 36 %), jaudas izmantojums (- 28 %), pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (- 29 %), tirgus daļa (- 12 procentu punkti) un produktivitāte (- 16 %) attiecīgajā periodā pasliktinājās. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma (- 241 %) un rentabilitāte (- 16,3 procentu punkti). Tas nozīmē, ka īpaši IP laikā tika negatīvi ietekmēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(128)
Tika konstatēts, ka lielākie zaudējumi tika nodarīti no 2008. gada līdz IP, neraugoties uz ievērojamu Savienības patēriņa samazinājumu, Savienības tirgū joprojām bija liels ĶTR importa apjoms par dempinga cenām, kura Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums IP laikā bija vairāk nekā 24 %.
(129)
Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas sasniedza augstāko līmeni 2008. gadā, galvenokārt svarīgākās izejvielas cenu krasas palielināšanās dēļ. Pieņemto racionalizācijas pasākumu un PET cenu samazināšanās dēļ galvenokārt IP otrajā pusē Savienības ražošanas nozarei IP laikā izdevās saglabāt nemainīgas ražošanas izmaksas un tās kontrolēt. Taču, ņemot vērā Ķīnas eksportētāju ievērojamo cenu samazinājumu IP laikā, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai segtu savas izmaksas. Tādēļ IP laikā ievērojami pasliktinājās tās finansiālā situācija.
(130)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Ievads
(131)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
7.2. Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām
(132)
Izmeklēšanā noskaidroja, ka attiecīgajā periodā imports par dempinga cenām no ĶTR ievērojami palielinājās, proti, tā tirgus daļa Savienības tirgū no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā septiņas reizes. Tika arī konstatēts, ka laikā no 2008. gada līdz IP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par aptuveni 15 %, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms joprojām bija liels, un tā tirgus daļa pat palielinājās par 15 %.
(133)
Attiecīgajā periodā ievērojami kritās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms - par 29 %, un rezultātā tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentu punktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentu punktiem, turpretī importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa palielinājās, neraugoties uz pieprasījuma kritumu Savienības tirgū.
(134)
Dempinga importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 39 % un ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu. Rezultātā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās, kā paskaidrots iepriekš 122. apsvērumā, no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP laikā.
(135)
Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas.
(136)
Tāpēc uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Savienības tirgū izraisīja lētais imports par dempinga cenām no ĶTR, neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas pieaugošajām izejvielu izmaksām, jo īpaši 2008. gadā, kad PET cenas sasniedza maksimumu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un produktivitātes samazināšanos.
(137)
Tāpēc ir provizoriski secināts, ka lētā importa par dempinga cenām pieplūdumam no ĶTR bija ievērojami negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
7.3. Citu faktoru ietekme
7.3.1. Pieprasījuma attīstība Savienības tirgū
(138)
Kā minēts iepriekš 100. apsvērumā, ASP patēriņš Savienībā vispirms no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās, bet pēc tam 2008. gadā un IP laikā samazinājās. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Kaut gan nevar izslēgt, ka Savienības patēriņa attīstības negatīvās tendences 2008. gadā un IP laikā varēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju, jāpiebilst, ka Ķīnas eksportētājiem tajā pašā laikā izdevās palielināt savu tirgus daļu. Līdz ar to secina, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanos nevar skaidrot ar pieprasījuma kritumu, bet to izraisījis galvenokārt importa par dempinga cenām pieplūdums no ĶTR un Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums.
7.3.2. Izejvielu cenas
(139)
Izejvielu, galvenokārt PET granulu, cenas no 2005. līdz 2008. gadam ievērojami palielinājās, bet pēc tam IP otrajā pusē samazinājās un līdz IP beigām sasniedza 2005. gada līmeni.
(140)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozares ASP ražošanas izmaksām bija līdzīga attīstības tendence kā izejvielu cenām, un kopumā attiecīgajā periodā tās palielinājās par 6 %. Taču tirgū, kurā darbojas efektīvi tirdzniecības nosacījumi, proti, ja nenotiek kaitējumu radošs dempings, var prognozēt, ka cenas tiek regulāri pielāgotas, atspoguļojot dažādu ražošanas izmaksu sastāvdaļu izmaiņas. Šajā gadījumā tas nenotika. Patiešām, Savienības ražošanas nozare bija spiesta turpināt pārdot ražojumus par zemām cenām, lai konkurētu ar lētu importu par dempinga cenām no ĶTR, kā rezultātā ievērojami samazinājās tās rentabilitāte. Attiecīgi provizoriski secina, ka Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums pazemināja cenas Savienības tirgū un neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenas, lai segtu savas izmaksas.
7.3.3. Savienības ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām
(141)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tikai viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās izmeklēšanā, bija vertikāli integrēts un ka produkciju pašu vajadzībām izmanto turpmākai pārstrādei ražojumos ar pievienoto vērtību pakārtotā ražošanas nozarē. Izmeklēšanā nekonstatēja nevienu ražošanas problēmu, kas saistīta ar šiem pakārtotajiem ražojumiem. Izmantošana pašu vajadzībām patiešām attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī un atbilda apmēram 7 % no ražošanas apjoma.
(142)
Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām neveicināja tās finanšu situācijas pasliktināšanos, jo īpaši IP laikā.
7.3.4. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(143)
Lai gan kaitējuma un cēloņsakarības analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības ražošanas nozares stāvoklim Savienības tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu. Analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozares veikto eksporta pārdevumi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās samērā pieticīgi (apmēram 3 %). Eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos no apmēram 18 000 tonnām 2005. gadā līdz apmēram 7 000 tonnām IP laikā var izskaidrot ar ražošanas apjoma samazināšanos šajā pašā periodā. Taču eksporta cena bija augstāka nekā cena, ko Savienības ražošanas nozare iekasēja no saviem pircējiem Savienības tirgū. Tādēļ uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un jo īpaši ievērojamo rentabilitātes krišanos IP laikā.
7.3.5. Imports no citām trešām valstīm
(144)
Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2005. gada līdz IP bija šādas.
9. tabula
Citas trešās valstis
2005
2006
2007
2008
IP
Imports (tonnās)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indekss
100
101
97
72
55
Tirgus daļa
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indekss
100
96
81
66
59
Cena (EUR/tonnu)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indekss
100
102
98
99
98
Avots: Eurostat.
(145)
Galvenās citas trešās valstis, kas eksportē ASP uz Savienību, ir Šveice, Baltkrievija, Japāna un Taizeme. Kā redzams iepriekšējā tabulā, kopējais importa apjoms no šīm valstīm attiecībā pret patēriņu Savienībā bija samērā neliels un attiecīgajā periodā samazinājās par 45 %. Vidējās importa cenas IP laikā saglabājās stabilas un salīdzinoši augstas.
(146)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no šīm trešām valstīm neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
7.3.6. Imports no Korejas un Taivānas
(147)
Attiecībā uz importu no Taivānas un Korejas, kā minēts iepriekš, provizoriski novērtēja, ka ne no Taivānas, ne no Korejas IP laikā netika veikts imports par dempinga cenām. Šie importa apjomi ir parādīti turpmāk 10. un 11. tabulā.
10. tabula
Kopējais imports no Korejas
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indekss
100
118
157
142
140
Tirgus daļa
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indekss
100
112
131
130
151
Cenas (EUR/tonna)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indekss
100
93
91
91
85
Avots: Eurostat.
(148)
Kā redzams tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā importa apjomiem no Korejas lielā mērā bija līdzīgas izmaiņu tendences kā patēriņam. IP laikā importa apjomi palielinājās no 17 542 tonnām 2005. gadā līdz 24 580 tonnām IP laikā. Tādējādi tā tirgus daļa palielinājās no 7,9 % 2005. gadā līdz 11,9 % IP laikā. Tomēr jāpiebilst, ka no 2007. gada līdz IP beigām importa apjomi ievērojami samazinājās.
(149)
Jāpiebilst arī, ka, kaut gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kritās par 15 %, tās joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām tajā pašā periodā.
11. tabula
Kopējais imports no Taivānas
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indekss
100
106
140
150
111
Tirgus daļa
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indekss
100
100
117
138
119
Cenas (EUR/tonna)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indekss
100
88
82
85
86
Avots: Eurostat.
(150)
Imports no Taivānas palielinājās no 7 343 tonnām 2005. gadā līdz 8 163 tonnām IP laikā jeb par 11 %. Tajā pašā laikā nedaudz palielinājās šī importa tirgus daļa - no 3,3 % 2005. gadā līdz 4 % IP laikā. Tāpat kā importa apjoms no Korejas arī importa apjoms no Taivānas no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās.
(151)
Taivānas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kritās par 14 %, taču palika ievērojami augstākas nekā ĶTR importa cenas tajā pašā periodā.
(152)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, nevar izslēgt, ka Korejas un Taivānas imports zināmā mērā varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Taču importa apjomi un cenas IP laikā nav tādā līmenī, lai mainītu cēloņsakarību, kas noteikta starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
7.3.7. Citi ražotāji Savienībā
(153)
Datu analīze attiecībā uz Savienības tirgu lika domāt, ka citi Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neieguva tirgus daļu. Izmeklēšanā neminēja kādas īpašas problēmas saistībā ar konkurenci Savienības ražotāju starpā vai kādu tirdzniecības izkropļojumu radošu efektu, kas varētu izskaidrot būtisko kaitējumu, kurš konstatēts Savienības ražošanas nozarei.
(154)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka tie ražotāji, kas nav iekļauti Savienības ražošanas nozares definīcijā, neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
7.4. Secinājums par cēloņsakarību
(155)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski pieauga. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas bija zemākas par cenām, ko Savienības ražošanas nozare noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Savienības tirgū.
(156)
ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar kopējā pieprasījuma palielināšanos Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam, bet arī ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās tendenci tajā pašā periodā. Turklāt no 2007. gada līdz IP, kad pieprasījums Savienības tirgū samazinājās, Ķīnas eksportētājiem izdevās palielināt savu tirgus daļu. Vienlaikus novēroja turpmāku Savienības tirgus daļas un tās ekonomiskā stāvokļa galveno rādītāju samazināšanās tendenci. Patiešām, lētā importa par dempinga cenām no ĶTR pieplūduma rezultātā attiecīgajā periodā, kas pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte kritās par vairāk nekā 16 procentu punktiem, tādējādi IP laikā tika nodarīti lieli zaudējumi.
(157)
Izskatot citus zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(158)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
8.1. Iepriekšēja piezīme
(159)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
8.2. Savienības ražošanas nozare
(160)
Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji dažādās Savienības dalībvalstīs, kas saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku.
(161)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, kā naudas plūsma, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Ja netiks veikti nekādi pasākumi, ļoti iespējama ir Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāka pasliktināšanās.
(162)
Paredzams, ka antidempinga pagaidu maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot ASP cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kam būtu papildu pozitīva ietekme uz tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti.
(163)
Tāpēc secināja, ka antidempinga pagaidu pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes ASP importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
8.3. Importētāji
(164)
Anketas nosūtīja desmit importētājiem Savienībā. Izmeklēšanā sadarbojās tikai divi importētāji Vācijā un Spānijā, kas veido attiecīgi 15,4 % un 0,2 % no kopējā ĶTR izcelsmes importa apjoma. Attiecībā uz pirmo importētāju izmeklēšanā konstatēja, ka tas importēja tikai no ĶTR un gandrīz viss tā apgrozījums bija saistīts ar attiecīgo ražojumu. Sliktākajā iespējamā scenārijā antidempinga maksājums 9 % apmērā ievērojami samazinātu tā rentabilitāti, un šis uzņēmums sāktu ciest zaudējumus. Tomēr, ņemot vērā tā spēcīgo pozīciju tirgū kā dažu nozīmīgu lietotāju piegādātājam, uzskata, ka tas spēs vismaz daļu no izmaksu palielinājuma attiecināt uz saviem klientiem. Turklāt tas vismaz ilgākā termiņā varētu sākt izmantot citus piegādes avotus. Attiecībā uz otru importētāju attiecīgais ražojums veidoja tikai nelielu daļu (0-5 %) no tā saimnieciskās darbības kopējā apjoma, tādēļ ierosināto pasākumu negatīvā ietekme visdrīzāk būs nenozīmīga.
(165)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, secināja, ka, kaut gan pieņemot antidempinga pagaidu pasākumus, tiktu negatīvi ietekmēts viens no iepriekš minētajiem importētājiem, šim importētājam būtu jāspēj vismaz daļu no izmaksu palielinājuma attiecināt uz saviem klientiem un/vai izvēlēties citus piegādes avotus. Tāpēc, piemērojot pagaidu pasākumus, importētājiem kopumā netiktu radīta ievērojama negatīva ietekme.
8.4. Lietotāji
(166)
ASP lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Šie lietotāji, kuri sadarbojās, atbilda 25 % no kopējā importa apjoma no ĶTR. Šie uzņēmumi atrodas visā Savienības teritorijā un darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, riepu ražošanā un autorūpniecībā, virvju ražošanā un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā.
(167)
Skaidrības labad un ņemot vērā, ka piemērojot pagaidu pasākumus, lietotāji atkarībā no to darbības nozares tiktu ietekmēti dažādi, pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta, sagrupējot tos atsevišķās rūpniecības nozarēs, kā aprakstīts tālāk.
(168)
Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē, no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz aptaujas anketu. Saskaņā ar riepu ražotāju sniegtajiem datiem ASP daļa riepu ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota - vidēji mazāk nekā 1 %, un vidējā peļņa riepu ražošanas nozarē bija apmēram 2 %. Neviens no lietotājiem, kas sadarbojās, neimportēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tādēļ, ja tiktu noteikti antidempinga pagaidu maksājumi, uzskata, ka šos lietotājus neietekmētu pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR. Turklāt, ja lietotāji šajā nozarē importētu no ĶTR, ir vairāki alternatīvi izejvielu avoti.
(169)
Autorūpniecības nozarē (galvenokārt drošības jostu un gaisa spilvenu ražošanā) no lietotājiem tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Šie seši uzņēmumi veidoja 5 % no kopējā ASP importa apjoma no ĶTR IP laikā. Kopumā konstatēja, ka tie ražojumi, kuros izmanto ASP, vidēji atbilst mazāk nekā 4 % šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma, un ka vidējā peļņa šajā nozarē ir apmēram 3 %. Turklāt konstatēja, ka šie seši uzņēmumi iegādājās ASP galvenokārt no Savienības ražotājiem, bet tikai 11 % no to iegādātajiem izstrādājumiem bija importēti no ĶTR. Tāpēc, nosakot pagaidu pasākumus importam no ĶTR, ir maz ticams, ka kopumā tiks ievērojami ietekmēta autorūpniecības nozare, jo konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli un ĶTR nav to galvenais izejvielu piegādes avots.
(170)
Attiecībā uz virvju ražošanu tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem no uzņēmumiem, kas veido mazāk nekā 1 % no kopējā importa apjoma no ĶTR IP laikā. Darbības, kurās izmantoja ASP, atbilda apmēram 18 % no to kopējās saimnieciskās darbības apjoma, un vidējā peļņa šajā nozarē IP laikā bija apmēram 8 %. Uz šāda pamata aprēķināja, ka, piemērojot antidempinga pagaidu maksājumus importam no ĶTR, tikai nedaudz tiks samazināta to peļņas norma. Izmeklēšanā noskaidrojās arī, ka IP laikā lielākā daļa importa (66 %) bija no ĶTR, bet 20 % importa izcelsme bija Korejā. Tāpēc, ja tiktu piemēroti pasākumi, ir maz ticams, ka šī nozare tiks ievērojami skarta, jo ietekme uz peļņas normu ir ierobežota un pastāv citi izejvielu piegādes avoti.
(171)
Daži virvju ražotāji iebilda, ka ASP galvenokārt tiek izmantoti citās nozarēs, piemēram, rūpniecības nozarē un automobiļu nozarē, tāpēc, ieviešot antidempinga pasākumus, sāktu trūkt to veidu ASP, ko lieto virvju ražotāji, apgalvojot, ka Savienības ražotāji vispirms pievērstos lielajiem tirgiem un apgādātu pārējās nozares tikai tad, ja tiem būtu rezerves jauda. Tomēr jāpiebilst, ka ir pieejami citi izejvielu piegādes avoti, tostarp Savienības ražošanas nozare, Koreja un Taivāna, kā arī citas trešās valstis, kam nav noteikti pasākumi. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.
(172)
Attiecībā uz lietotājiem rūpniecības izstrādājumu nozarē, piemēram, jumta segumu, jostu, siksnu un rūpniecisko tekstilizstrādājumu nozarē, tika saņemtas pavisam 19 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 19 % no kopējā importa apjoma no ĶTR IP laikā. Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama par šo nozari, darbības, kurās izmantoja ASP, ir apmēram 64 % no kopējās saimnieciskās darbības apjoma, un vidējā peļņa šajā nozarē bija 13 %. Antidempinga maksājumu ietekme, visticamāk, tikai nedaudz samazinās vidējo peļņas normu šajā nozarē. Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka šie lietotāji kā iepirkumus galvenokārt veica no Savienības ražotājiem un ĶTR. Tādēļ, piemērojot pasākumus importam no ĶTR, šai nozarei netiktu radīta ievērojama negatīva ietekme, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz peļņas normu un to, ka pastāv citi izejvielu piegādes avoti.
(173)
Daži lietotāji iebilda, ka, ja tiktu piemēroti antidempinga pasākumi, tie izjustu divējādu negatīvu ietekmi. Tie apgalvoja, ka nebūtu alternatīvu piegādes avotu un ka attiecīgās valstis attiecīgo ražojumu eksporta vietā pārietu uz pakārtoto ražojumu tirgu.
(174)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka nebūs pieejami alternatīvi piegādes avoti, pirmkārt jāpiebilst, ka importam no Korejas un Taivānas netiks piemēroti pagaidu pasākumi. Turklāt, kā minēts 171. apsvērumā, pastāv citi piegādes avoti citās trešās valstīs, kam netiek piemēroti pasākumi. Otrkārt, attiecībā uz Savienības ražošanas nozares piegādēm izmeklēšanā tika norādīts uz dažiem trūkumiem, kādi bija Savienības ražotāju piegādēm noteiktiem lietotājiem. Taču analīzē netika konstatēti pierādījumi tam, ka šie trūkumi būtu bijuši sastopami regulāri. Pamatojoties uz iepriekš minēto, un jo īpaši tāpēc, ka pastāv citi pieejami izejvielu piegādes avoti, šis apgalvojums tika noraidīts.
(175)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka ASP ražotāji attiecīgajās valstīs eksporta vietā pārietu uz pakārtoto tirgu, jāpiebilst, ka pagaidu pasākumi netiks piemēroti importam no Korejas un Taivānas. Tāpēc, pat ja daži Ķīnas eksportētāji daļu eksporta pārnestu uz pakārtoto tirgu, uzskata, ka ASP lietotāji varēs saglabāt konkurētspēju, jo tie joprojām varēs iegādāties ASP no citiem piegādātājiem, uz kuriem neattiecas pasākumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(176)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pat ja daļu lietotāju negatīvi ietekmētu pasākumu piemērošana importam no ĶTR, kopumā ietekme uz lietotājiem dažādajās rūpniecības nozarēs, šķiet, būs ierobežota. Tāpēc provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi pret ĶTR izcelsmes ASP importu, visticamāk, būtiski neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotājus.
8.5. Secinājums par Savienības interesēm
(177)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes ASP importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
9. MAKSĀJUMU NENOTEIKŠANA
(178)
Ņemot vērā konstatējumus, ka Korejas un Taivānas izcelsmes importa valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis, šīm valstīm nenosaka antidempinga pagaidu maksājumu attiecībā uz šo valstu izcelsmes importu.
10. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
10.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(179)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(180)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(181)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņai, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābūt pamatotai uz 2005. gada rādītājiem, jo tikai šajā gadā Savienības ražošanas nozare guva peļņu un Savienības tirgū bija mazāks importa no Ķīnas īpatsvars. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 3 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.
(182)
Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 3 % apmērā.
(183)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, katra ražojuma veida vidējo svērto importa cenu, kas noteikta izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta ražojumu veidiem, kurus Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū IP laikā. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, izsaka kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu CIF importa vērtības.
10.2. Pagaidu pasākumi
(184)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(185)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(186)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(187)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(188)
Konstatētās dempinga un kaitējuma starpības ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
n.p.
Uzņēmumi, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē
8,9 %
57,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,3 %
57,6 %
11. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(189)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
2. Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
Taric papildkods
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Pielikumā minētie uzņēmumi
8,9
A977
Visi pārēji uzņēmumi
9,3
A999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 1. jūnijā