РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 911/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните начални операции (2011-2013 г.)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
На своето заседание, проведено на 15 и 16 юни 2001 г. в Гьотеборг, Европейският съвет се споразумя за стратегия за устойчиво развитие с цел взаимното укрепване на икономическите и социалните политики, както и политиките за околната среда, и добави екологично измерение към Лисабонския процес.
(2)
В своята Резолюция от 21 май 2007 г. относно европейската космическа политика (3), приета на четвъртото съвместно и съпътстващо заседание на Съвета на Европейския съюз и на Съвета на Европейската космическа агенция на министерско равнище, учреден в съответствие с член 8, параграф 1 от Рамковото споразумение между Европейската общност и Европейската космическа агенция (4) („Съвета по въпросите на космическото пространство“), Съветът отчете реалния и потенциалния принос на космическите дейности за осъществяването на Лисабонската стратегия за растеж и трудова заетост чрез осигуряване на технологии и услуги, подпомагащи зараждащото се европейско общество на знанието, и чрез принос за европейското единство и подчерта, че Космосът представлява важен елемент от Стратегията за устойчиво развитие на Европа.
(3)
Резолюцията, озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (5), от 26 септември 2008 г., приета на петото съвместно и съпътстващо заседание на Съвета по въпросите на космическото пространство, подчерта необходимостта от разработване на адекватни инструменти и схеми на финансиране на ЕС при отчитане на специфичните особености на космическия сектор, потребността от подобряване на конкурентоспособността му като цяло и тази на производствените му подразделения и необходимостта от балансирана производствена структура, както и създаване на възможност за дългосрочни инвестиции на Съюза за научни изследвания, свързани с Космоса, и прилагането на устойчиви космически приложения в полза на Европа и нейните граждани, по-специално като се разгледат всички последици за политиката, свързана с Космоса, в рамките на следващата финансова перспектива.
(4)
Резолюцията на Европейския парламент от 20 ноември 2008 г. относно Европейска политика за космическото пространство: Европа и Космосът (6) подчерта необходимостта да се намерят подходящите за европейската политика за космическото пространство инструменти и финансови схеми на ЕС, за да се допълнят заделените средства по Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) („Седмата рамкова програма“), така че да се позволи на различните стопански субекти да планират своите действия в средносрочен и дългосрочен план, и изтъкна, че в следващата финансова рамка следва да се предвидят адекватни инструменти и схеми за финансиране на ЕС, които да позволят дългосрочни инвестиции на Съюза за научни изследвания, свързани с Космоса, и прилагането на устойчиви космически приложения в полза на Европа и нейните граждани.
(5)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) е инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите-членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Нейната основна цел е да предоставя, под контрола на Съюза, информационни услуги, които дават достъп до точни данни и информация в областта на околната среда и сигурността и са пригодени за нуждите на ползвателите. По този начин ГМОСС следва да подпомага по-доброто използване на промишления потенциал на политиките на иновации, научни изследвания и технологично развитие в областта на наблюдението на Земята. ГМОСС следва да бъде, наред с другото, ключов инструмент за подкрепа на биологичното разнообразие, управлението на екосистемите и смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него.
(6)
За да бъде постигната целта на ГМОСС на устойчива основа, е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, ангажирани с ГМОСС, и да се разработи, създаде и използва капацитет за извършване на услуги и наблюдения, който отговаря на изискванията на ползвателите, без да се засягат съответните национални и европейски ограничения от съображения за сигурност.
(7)
В този контекст Комисията следва да бъде подпомагана от комитет в осигуряването на координацията на приноса за ГМОСС от Съюза, държавите-членки и междуправителствените агенции, като използва съществуващия капацитет възможно най-пълноценно и идентифицира пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Той следва също да подпомага Комисията при мониторинга на последователното изпълнение на ГМОСС. Той следва да следи развитието на политиката и да осигурява възможности за обмен на добри практики в рамките на ГМОСС.
(8)
Комисията, подпомагана от комитета, следва да отговаря за изпълнението на политиката за сигурност на ГМОСС. За тази цел следва да бъде създаден специфичен състав на комитета („Съвет по сигурността“).
(9)
ГМОСС следва да е ориентиран към ползвателите, като изисква постоянното и ефективно участие на ползвателите, особено по отношение на определянето и утвърждаването на изискванията за услугите. С цел повишаване на стойността на ГМОСС за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. Необходимо е също да се създаде специален орган („Форум на ползвателите“) с цел да се улесни определянето на нуждите на ползвателите, проверката на съответствието на услугите и координацията на ГМОСС с неговите ползватели от публичния сектор.
(10)
С цел осигуряване на рамка за гарантиране на пълен и открит достъп до информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и до данните, събрани посредством инфраструктурата на ГМОСС, като същевременно се обезпечава необходимата защита на тази информацията и на тези данни, на Комисията следва да се предостави правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) по отношение на условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и на критериите за ограничаване на достъпа до данните и информацията на ГМОСС, като се вземат предвид политиките в областта на данните и информацията на доставчиците на данни, необходими за ГМОСС, и без да се засягат националните правила и процедури, приложими за космическата и in situ инфраструктура под национален контрол. Изключително важно е Комисията да проведе подходящи консултации в хода на подготвителната си работа, включително на равнище експерти.
(11)
С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия регламент и на делегираните актове, приети въз основа на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия да приема, въз основа на условията и критериите, установени от делегираните актове, конкретни мерки за ограничаване на достъпа до информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и до данните, събрани посредством специалната инфраструктура на ГМОСС, включително индивидуални мерки, като се отчита чувствителният характер на въпросната информация и данни. На Комисията следва също да се предоставят изпълнителни правомощия за координация на доброволния принос на държавите-членки и потенциалната синергия със съответни инициативи на национално равнище, на равнището на Съюза и на международно равнище, за определяне на максималния размер на съфинансиране за безвъзмездните средства, за приемане на мерки за определяне на техническите изисквания, за да се гарантират контролът и целостта на системата в рамките на космическия компонент на специалната програма ГМОСС и за да се контролират достъпът до и работата с технологиите, осигуряващи сигурността на космическия компонент на специалната програма ГМОСС, и за приемане на годишната работна програма на ГМОСС.
Съгласно член 291 ДФЕС правилата и общите принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията се установяват предварително в регламент, който се приема в съответствие с обикновената законодателна процедура. До приемането на такъв нов регламент продължава да се прилага Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (7), с изключение на процедурата по регулиране с контрол, която не се прилага.
(12)
Тъй като ГМОСС се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите-членки, Комисията следва да се стреми да продължи неотдавна установения диалог с ЕКА и държавите-членки, които притежават значителни космически активи.
(13)
Услугите на ГМОСС са необходими, за да се насърчи използването на информационните източници от страна на частния сектор на постоянна основа, като така се способства за иновациите и по този начин се добавя стойност от доставчиците на услуги, много от които са малки и средни предприятия (МСП).
(14)
ГМОСС се състои както от развойни дейности, така и от оперативна дейност. По отношение на операциите, в своите трети насоки, приети на заседанието на Съвета по въпросите на Космоса на 28 ноември 2005 г., Съветът изказа подкрепа за етапния подход за осъществяването на ГМОСС, основан на ясно определени приоритети, като се започне с разработването на три бързи услуги в областта на ответните действия при извънредни ситуации, мониторинга на земната повърхност и наблюдението на моретата и океаните.
(15)
Първите оперативни услуги в областта на ответните действия при извънредни ситуации и мониторинга на земната повърхност бяха финансирани като подготвителни действия в съответствие с член 49, параграф 6, буква б) от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8) („Финансовия регламент“).
(16)
В допълнение на развойните дейности, финансирани по тематичната област „Космическо пространство“, включени в Седмата рамкова програма, за периода 2011-2013 г. е необходимо действие на Съюза, за да се гарантира приемственост по отношение на подготвителните действия и да се създадат оперативни услуги на по-трайна основа в области, които са достатъчно зрели в техническо отношение и с доказан потенциал за развитие на услуги надолу по веригата.
(17)
В своето съобщение от 12 ноември 2008 г., озаглавено „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността: за повече сигурност на планетата“, Комисията очерта подхода си към управлението и финансирането на ГМОСС и указа намерението си да делегира техническото изпълнение на ГМОСС на специализирани единици, включително на ЕКА за космическия компонент на ГМОСС, което се дължи на уникалните възможности и експертните познания, които предлага агенцията.
(18)
Комисията следва да възложи координацията на техническото изпълнение на услугите на ГМОСС, когато е подходящо, на компетентни органи на Съюза или междуправителствени организации, като Европейската агенция за околната среда и Европейския център за средносрочни метеорологични прогнози.
(19)
Оперативните услуги в областта на управлението на извънредни ситуации и ответните действия при хуманитарни кризи са необходими за координирането на съществуващия капацитет на Съюза и неговите държави-членки, за по-добра готовност за ответни действия и възстановяване във връзка с природни и причинени от човека бедствия, които често имат също и отрицателно въздействие върху околната среда. Тъй като изменението на климата би могло да доведе до увеличаване броя на извънредните ситуации, ГМОСС ще бъде от основно значение за подкрепата на мерките за адаптиране към изменението на климата. Поради това услугите на ГМОСС следва да предоставят геопространствена информация в подкрепа на ответните действия при извънредни ситуации и хуманитарни кризи.
(20)
Услугите за мониторинг на земната повърхност са важни за мониторинга на биологичното разнообразие и екосистемите и подкрепят мерките за смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, както и за управлението на широк кръг ресурси и политики, повечето от които имат връзка с природната среда: почвата, водите, селското стопанство, горите, енергията и комуналните услуги, застроените райони, съоръженията за отдих, инфраструктурата и транспорта. Оперативните услуги на ГМОСС за мониторинг на земната повърхност са необходими както на европейско, така и на глобално равнище и се разработват в сътрудничество с държавите-членки, с трети държави в Европа и партньори извън Европа, както и с ООН.
(21)
Услугите на ГМОСС в областта на морската среда са важни за поддържането на интегриран европейски капацитет за изготвяне на прогнози и мониторинг на океаните и за бъдещото предоставяне на основни климатични променливи (ECVs). Те са основен елемент за мониторинга на изменението на климата, мониторинга на морската среда и подкрепата за транспортната политика.
(22)
Услугите за мониторинг на атмосферата са важни за проследяването на качеството на въздуха, атмосферната химия и състава на атмосферата. Те са също основен елемент за мониторинга на изменението на климата и бъдещото предоставяне на основни климатични променливи. Необходимо е информацията за състоянието на атмосферата да се предоставя редовно на регионално и световно равнище.
(23)
Услугите в областта на сигурността са важна част от инициативата ГМОСС. Европа ще има полза от използването на космически и in situ активи в подкрепа на изпълнението на услугите, които отговарят на предизвикателствата, пред които е изправена Европа в областта на сигурността, по-конкретно граничния контрол, наблюдението на моретата и подкрепата за външните действия на Съюза.
(24)
Мониторингът на изменението на климата следва да осигурява възможност за адаптиране и смекчаване на неговите последици. Той следва по-специално да допринася за предоставянето на основни климатични променливи, анализ и прогнози за климата на равнище, съответстващо на адаптирането и смекчаването на последиците, както и за предоставянето на съответните услуги.
(25)
Предоставянето на оперативни услуги, финансирани по настоящия регламент, зависи от достъпа до данни, събрани посредством космическа инфраструктура и съоръжения, намиращи се на борда на летателни апарати и плавателни съдове, и наземни съоръжения („in situ инфраструктура“), както и програми за проучвания. Следователно, при пълно зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност, достъпът до необходимите данни следва да бъде гарантиран и при необходимост може да се оказва подкрепа на събирането на in situ данни в допълнение на съществуващите дейности на Съюза и национални дейности. Необходимо е да се гарантира трайната наличност на прилежащата in situ и космическа инфраструктура за наблюдение, включително космическата инфраструктура, специално разработена за ГМОСС в рамките на космическия компонент на програмата на ЕКА за ГМОСС („Sentinels“). Началните операции на първите Sentinels следва да започнат през 2012 г.
(26)
Комисията следва да гарантира взаимното допълване на свързаните с ГМОСС научноизследователски и развойни дейности съгласно Седмата рамкова програма, приноса на Съюза към началните операции на ГМОСС, дейностите на партньорите по ГМОСС и вече съществуващите структури, като например европейските центрове за данни.
(27)
Началните операции на ГМОСС следва да бъдат осъществявани съгласувано с други съответни политики на Съюза, инструменти и действия, по-специално с политиките за околна среда, сигурност, конкурентоспособност и иновации, сближаване, научни изследвания, транспорт, конкуренция и международно сътрудничество, европейската програма Глобална навигационна спътникова система (ГНСС) и защитата на личните данни. Наред с това данните на ГМОСС следва да поддържат съгласуваността с пространствените референтни данни на държавите-членки и да подкрепят развитието на инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установена с Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (9). ГМОСС следва също да допълва Общата информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на ответните действия при извънредни ситуации.
(28)
ГМОСС и неговите начални операции следва да се разглеждат като европейски принос към изграждането на Глобалната система за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(29)
Споразумението за Европейското икономическо пространство и рамковите споразумения с държави кандидати и потенциални кандидати предвиждат участието на тези държави в програмите на Съюза. Участието на други трети държави и на международни организации следва да бъде направено възможно посредством сключване на международни споразумения за тази цел.
(30)
Настоящият регламент установява за цялата продължителност на началните операции на ГМОСС финансов пакет от 107 милиона евро, представляващ основна референтна сума по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (10) („Междуинституционалното споразумение“) за бюджетния орган в годишната бюджетна процедура. Предвидено е този финансов пакет да бъде допълнен със сумата от 209 милиона евро, отпусната по темата „Космическо пространство“ от Седмата рамкова програма за научноизследователски действия, съпътстващи началните операции на ГМОСС, които следва да се управляват в съответствие с приложимите правила и процедури за вземане на решение в Седмата рамкова програма. Тези два източника на финансиране следва да бъдат управлявани координирано, за да се гарантира постоянен напредък в изпълнението на ГМОСС.
(31)
Този финансов пакет е съвместим с тавана на подфункция 1а от многогодишната финансова рамка („МФР“) за периода 2007-2013 г., но оставащият резерв по подфункция 1а за периода 2007-2013 г. е твърде малък. Следва да бъде подчертано, че годишната сума ще бъде определена по време на годишната бюджетна процедура в съответствие с точка 37 от Междуинституционалното споразумение.
(32)
Ако е възможно, фондът следва да бъде увеличен допълнително, за да могат да бъдат предоставени бюджетни кредити за поети задължения за космическия компонент още по време на настоящата МФР. По-конкретно това се отнася до функционирането на серия А на спътниците Sentinels, стартирането на серия Б и осигуряването на основни части за серия В.
(33)
За тази цел Комисията следва да проучи, в контекста на средносрочния преглед на настоящата МФР и преди края на 2010 г., възможността за допълнително финансиране на ГМОСС в рамките на общия бюджет на Съюза по време на МФР за периода 2007-2013 г.
(34)
Отпускането на допълнително финансиране по настоящия регламент в допълнение към вече заделената сума от 107 милиона евро следва да се разглежда в контекста от дискусии за бъдещето на европейската космическа политика, особено по отношение на обществените поръчки и управлението.
(35)
Комисията следва също така да представи дългосрочна стратегия за финансиране на бъдещата МФР през първата половина на 2011 г., без да се засягат резултатите от текущите преговори за МФР за периода 2014-2020 г.
(36)
При финансовото планиране Комисията следва да гарантира запазването на непрекъснатост на подаваните данни по време на и след края на периода на началните операции ГМОСС (2011-2013 г.) и възможността за използване на услугите без прекъсвания и ограничения.
(37)
В съответствие с Финансовия регламент държави-членки, трети държави и международни организации следва да могат да правят принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(38)
Информацията от ГМОСС следва да бъде изцяло и открито достъпна, без да се засягат съответните ограничения от съображения за сигурност или политиките по отношение на данните, провеждани от държавите-членки и други организации, които предоставят данни и информация на ГМОСС. Това е необходимо, за да се насърчи най-широкото потребление и съвместното ползване на данни и информация от наблюдение на Земята в съответствие с принципите на SEIS, INSPIRE и GEOSS. При пълния и открит достъп до данните следва също така да се взема предвид предоставянето на съществуващи търговски данни и да се насърчава укрепването на пазарите на наблюдение на Земята в Европа, по-специално в секторите надолу по веригата, с оглед повишаване на растежа и заетостта.
(39)
Съгласно съобщението на Комисията от 28 октомври 2009 г., озаглавено „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС): предизвикателства и следващи стъпки, отнасящи се до космическия компонент“, следва да се прилага политика на безплатен и свободен достъп до данни за Sentinels чрез безплатно лицензиране и онлайн режим на достъп, при спазване на изискванията за сигурност. Такъв подход има за цел максимално да бъдат оползотворени данните от Sentinels във връзка с възможно най-широк спектър от приложения и да се стимулира възприемането от страна на крайните ползватели на информация, извлечена от наблюдението на Земята.
(40)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да бъдат подложени на мониторинг и оценка, за да бъдат възможни корекции.
(41)
Следва също да бъдат предприети и подходящи мерки, за да се предотвратят нередности и измами и да се направят необходимите стъпки за възстановяване на загубени, погрешно платени или неправилно използвани средства, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. за защита на финансовите интереси на Европейските общности (11), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (12), и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейска служба за борба с измамите (OLAF) (13).
(42)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на ГМОСС и осъществяването на началните ѝ операции, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, защото началните операции на ГМОСС включват също общоевропейски капацитет и зависят от координираното предоставяне на услуги във всички държави-членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза и следователно с оглед на обхвата на действието може да бъде постигнато по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на споменатите цели, особено по отношение на ролята на Комисията като координатор на националните дейности,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава европейската програма за мониторинг на Земята с наименование „ГМОСС“ и се определят правила за осъществяването на нейните начални операции за периода 2011-2013 г.
Член 2
Обхват на ГМОСС
1. Програмата ГМОСС доразвива научноизследователските дейности, проведени съгласно Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (14) и космическия компонент на програмата ГМОСС на ЕКА.
2. Програмата ГМОСС се състои от следното:
а)
компонент на услугите, който гарантира достъп до информация в подкрепа на следните области:
-
мониторинг на атмосферата;
-
мониторинг на изменението на климата в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците от него;
-
управление на извънредни ситуации;
-
мониторинг на земната повърхност;
-
мониторинг на морската среда;
-
сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ наблюдение посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати и плавателни съдове, и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
Член 3
Начални операции на ГМОСС (2011-2013 г.)
1. Началните операции на програмата ГМОСС обхващат периода 2011-2013 г. и могат да включват оперативни действия в следните области:
(1)
областите на услугите, посочени в член 2, параграф 2, буква а);
(2)
мерки в подкрепа на възприемането на услугите от потребителите;
(3)
достъп до данни;
(4)
подкрепа за събирането на in situ данни;
(5)
космическия компонент на ГМОСС.
2. Целите на оперативните действия, посочени в параграф 1, са определени в приложението.
Член 4
Организационни разпоредби
1. Комисията гарантира координирането на програмата ГМОСС с дейности на национално равнище, на равнището на Съюза и на международно равнище, по-конкретно GEOSS. Изпълнението и функционирането на ГМОСС се основава на партньорства между Съюза и държавите-членки съобразно съответните им правила и процедури. Доброволният принос на държавите-членки и потенциалната синергия със съответните инициативи на национално равнище, на равнището на Съюза и на международно равнище се координират в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 16, параграф 5.
2. Комисията управлява средствата, предназначени за дейностите съгласно настоящия регламент, в съответствие с Финансовия регламент и процедурата за управление, посочена в член 16, параграф 4. Тя гарантира допълняемостта и последователността на програмата ГМОСС по отношение на други съответни политики, инструменти и действия на Съюза, по-специално свързани с околната среда, сигурността, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научните изследвания (по-конкретно свързаните с ГМОСС дейности по Седмата рамкова програма, без да се засяга Решение № 1982/2006/ЕО), транспорта и конкуренцията, международното сътрудничество, европейските програми за Глобална навигационна спътникова система (ГНСС), защитата на личните данни и съществуващите права на интелектуална собственост, Директива 2007/2/ЕО, Общата информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на ответните действия при извънредни ситуации.
3. Тъй като ГМОСС е програма, ориентирана към ползвателите, Комисията гарантира, че спецификациите на услугите отговарят на нуждите на ползвателите. За тази цел тя определя прозрачен механизъм за редовно участие и консултация с ползвателите, който позволява установяването на нуждите на ползвателите на равнището на Съюза и на национално равнище. Комисията гарантира координацията със съответните ползватели от публичния сектор в държавите-членки, трети държави и международни организации. Комисията установява независимо нуждата от данни за услугите след консултации с Форума на ползвателите.
4. Техническата координация и осъществяването на космическия компонент на ГМОСС се делегира на ЕКА, като при необходимост тя разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT).
5. Комисията възлага координацията на техническото изпълнение на услугите на ГМОСС, при необходимост, на компетентните органи на Съюза или междуправителствени организации.
Член 5
Предоставяне на услуги
1. Комисията предприема подходящи мерки за осигуряване на ефективна конкуренция при предоставянето на услугите на ГМОСС и за насърчаване на участието на МСП. Комисията улеснява използването на резултатите от услугите на ГМОСС за развитието на сектора надолу по веригата.
2. Предоставянето на услуги на ГМОСС е децентрализирано, при необходимост, с цел да се интегрират на европейско равнище съществуващите масиви от космически, in situ и референтни данни и капацитет в държавите-членки, като по този начин се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически невъзможно или свързано с големи разходи.
3. Като взема предвид становището на Форума на ползвателите, Комисията може да определи или утвърди подходящи процедури за сертифициране на генерирането на данни в рамките на програмата ГМОСС. Тези процедури са прозрачни и подлежащи на проверка и одит с цел да се гарантират автентичността, проследяването и целостта на данните за ползвателя. В своите договорни споразумения с операторите на услуги на ГМОСС Комисията гарантира прилагането на тези процедури.
4. Комисията докладва всяка година относно резултатите, постигнати при изпълнението на настоящия член.
Член 6
Форми на финансиране от Съюза
1. Финансирането от Съюза може да приеме следните правни форми:
а)
споразумения за делегиране;
б)
безвъзмездни средства;
в)
договори за обществени поръчки.
2. При предоставянето на финансиране от Съюза се гарантират реална конкуренция, прозрачност и равнопоставеност. Когато има основание за това, безвъзмездните средства от Съюза могат да бъдат предоставяни под специфични форми, включително рамкови споразумения за партньорство или съфинансиране на безвъзмездни средства за оперативни разходи или безвъзмездни средства за действие. Безвъзмездните средства за оперативни разходи за организации, преследващи цели от общоевропейски интерес, не са подчинени на разпоредбите за постепенно намаляване на финансирането на Финансовия регламент. За безвъзмездни средства максималният размер на съфинансиране се определя в съответствие с процедурата по управление, посочена в член 16, параграф 4.
3. Комисията докладва относно разпределението на средствата на Съюза за всяка от дейностите, посочени в член 3, параграф 1, и относно процеса на оценка и резултатите от процедурите за възлагане на обществени поръчки и сключените договори въз основа на настоящия член, след възлагането на договорите.
Член 7
Участие на трети държави
Следните държави могат да участват в оперативните действия, посочени в член 3:
1.
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
2.
държавите кандидати, както и потенциални кандидати, включени в процеса на стабилизиране и асоцииране в съответствие със сключените с тези държави рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи за участие на тези държави в програми на Съюза;
3.
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в точки 1 и 2, и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 ДФЕС, които установяват условията и подробните правила за тяхното участие.
Член 8
Финансиране
1. Финансовият пакет, предназначен за оперативните дейности, посочени в член 3, параграф 1, възлиза на 107 милиона евро.
2. Бюджетните кредити се разрешават ежегодно от бюджетния орган в границите, определени в МФР.
3. Трети държави и международни организации могат също да предоставят допълнително финансиране на програмата ГМОСС.
Допълнителните средства, посочени в първа алинея, се разглеждат като целеви приходи в съответствие с член 18 от Финансовия регламент.
Член 9
Политика на ГМОСС в областта на данните и информацията
1. Политиката в областта на данните и информацията за действия, финансирани по програмата ГМОСС, има следните цели:
а)
насърчаване на ползването и обмена на данни и информация от ГМОСС;
б)
пълен и открит достъп до информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и данните, събрани посредством инфраструктурата на ГМОСС, при спазването на съответните международни споразумения, ограничения от съображения за сигурност и условия за лицензиране, включително регистрация и прием на лицензии на ползватели;
в)
укрепване на пазарите на наблюдение на Земята в Европа, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и откриване на нови работни места;
г)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни и информация от ГМОСС;
д)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. С цел осигуряване на рамка за гарантиране на постигането на целта на политиката на ГМОСС в областта на данните и информацията, посочена в параграф 1, буква б), като същевременно се предвижда необходимата защита на информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и на данните, събрани посредством специалната инфраструктура на ГМОСС, Комисията може да приеме с делегирани актове в съответствие с член 10 и при спазване на условията, определени в членове 11 и 12, следните мерки, като взема предвид политиките в областта на данните и информацията на доставчиците на данни, необходими за ГМОСС, и без да се засягат националните правила и процедури, приложими за космическата и in situ инфраструктурата под национален контрол:
а)
мерки за определяне на условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС;
б)
мерки за определяне на критериите за ограничаване на достъпа до информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и до данните, събрани посредством специалната инфраструктура на ГМОСС.
Член 10
Упражняване на делегирането
1. Правомощията за приемане на делегираните актове, посочени в член 9, параграф 2, се предоставят на Комисията до 31 декември 2013 г.
2. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
3. Правомощията за приемане на делегирани актове се предоставят на Комисията при условията, предвидени в членове 11 и 12.
Член 11
Оттегляне на делегирането
1. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 2, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета.
2. Институцията, започнала вътрешна процедура за вземане на решение дали да оттегли делегирането на правомощия, полага усилия да уведоми за това другата институция и Комисията в разумен срок преди вземането на окончателно решение, като посочва делегираните правомощия, които може да бъдат оттеглени, както и евентуалните причини за оттеглянето.
3. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на правомощия, посочено в същото решение. То поражда действие незабавно или на по-късна дата, посочена в него. Решението за оттегляне не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила. То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Възражения срещу делегирани актове
1. Европейският парламент или Съветът могат да възразят срещу делегирания акт в срок от два месеца от датата на нотификацията.
По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с два месеца.
2. Ако към момента на изтичането на посочения срок нито Европейският парламент, нито Съветът не е възразил срещу делегирания акт, той се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и влиза в сила на посочената в него дата.
Делегираният акт може да се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и да влезе в сила преди изтичането на посочения срок, ако Европейският парламент и Съветът са информирали Комисията за намерението си да не правят възражения.
3. Ако Европейският парламент или Съветът възразят срещу делегиран акт, той не влиза в сила. Институцията, която възразява срещу делегирания акт, посочва причините за това.
Член 13
Мерки за прилагане относно политиката в областта на данните и информацията и относно управлението на сигурността на компонентите и информацията на ГМОСС
1. Въз основа на критериите, посочени в член 9, параграф 2, буква б), Комисията приема конкретни мерки в съответствие с процедурата по регулиране, посочена в член 16, параграф 3, за ограничаване на достъпа до информацията, генерирана от услугите на ГМОСС, и до данните, събрани посредством специалната инфраструктура на ГМОСС.
2. Комисията гарантира цялостната координация по отношение на сигурността на компонентите и услугите на ГМОСС, като отчита необходимостта от надзор и включването на изискванията за сигурност на всички нейни елементи, без да се засягат националните правила и процедури, приложими за космическата и in situ инфраструктурата под национален контрол. По-специално Комисията приема, в съответствие с процедурата по регулиране, посочена в член 16, параграф 3, мерки за определяне на техническите изисквания, за да се гарантират контролът и целостта на системата в рамките на космическия компонент на специалната програма ГМОСС и за да се контролират достъпът до и работата с технологиите, осигуряващи сигурността на космическия компонент на специалната програма ГМОСС.
Член 14
Мониторинг и оценка
1. Комисията извършва мониторинг и оценка на изпълнението на оперативните действия, посочени в член 3, параграф 1.
2. Комисията предоставя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите междинен доклад за оценка до 31 декември 2012 г. и последващ доклад за оценка до 31 декември 2015 г.
Член 15
Мерки за прилагане
1. Комисията приема годишна работна програма съгласно член 110 от Финансовия регламент и членове 90 и 166 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (15) в съответствие с процедурата за управление, посочена в член 16, параграф 4 от настоящия регламент;
2. Отпуснатите финансови средства за програмата ГМОСС могат също да покриват разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на програмата ГМОСС и постигането на нейните цели, и по-специално проучвания, срещи, информационни и публикационни дейности, заедно с всички други разходи за техническа и административна помощ, които Комисията може да извърши за управлението на програмата ГМОСС.
Член 16
Комитет за ГМОСС
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ГМОСС“).
2. Комитетът за ГМОСС може да заседава в специфичен състав с оглед на разглеждането на конкретни въпроси, по-специално такива, свързани със сигурността („Съвет по сигурността“).
3. При позоваване на настоящия параграф се прилагат членове 5 и 7 от Решение 1999/468/ЕО, като се вземат предвид разпоредбите на член 8 от него.
Срокът, предвиден в член 5, параграф 6 от Решение 1999/468/ЕО, се определя на два месеца.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилагат членове 4 и 7 от Решение 1999/468/ЕО, като се вземат предвид разпоредбите на член 8 от него.
Срокът, предвиден в член 4, параграф 3 от Решение 1999/468/ЕО, се определя на два месеца.
5. При позоваване на настоящия параграф се прилагат членове 3 и 7 от Решение 1999/468/ЕО, като се вземат предвид разпоредбите на член 8 от него.
Член 17
Форум на ползвателите
1. Създава се Форум на ползвателите като специален орган. Форумът консултира Комисията по отношение на определянето и утвърждаването на нуждите на ползвателите и координацията на програмата ГМОСС с нейните ползватели от публичния сектор.
2. Форумът на ползвателите се председателства от Комисията. Той е съставен от ползватели на ГМОСС от публичния сектор, определени от държавите-членки.
3. Секретариатът на Форума на ползвателите се осигурява от Комисията.
4. Форумът на ползвателите приема свой вътрешен правилник.
5. Комитетът за ГМОСС се информира относно становището на Форума на ползвателите по отношение на изпълнението на програмата ГМОСС.
Член 18
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза при изпълнение на дейности, финансирани по настоящия регламент, чрез прилагане на превантивни мерки против измама, корупция и други незаконни действия, чрез ефективни проверки и чрез възстановяване на недължимо изплатени суми и, ако се открият нередности, чрез ефективни, съразмерни и възпиращи санкции, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейности на Съюза, финансирани по настоящия регламент, „нередност“ по смисъла на член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко неизпълнение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие от икономически оператор, което има или би могло да има за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Споразуменията, произтичащи от настоящия регламент, включително споразуменията, сключени с участващи трети държави и международни организации, предвиждат надзор и финансов контрол, упражнявани от Комисията или от всеки упълномощен от нея представител, както и одити от Сметната палата, извършвани на място, ако това е необходимо.
Член 19
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след датата на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 911/2010
(2010. gada 22. septembris)
par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011.-2013.)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Eiropadome 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē Gēteborgā vienojās par ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kuras uzdevums ir savstarpēji nostiprināt ekonomikas, sociālo un vides politiku un kura Lisabonas procesu papildināja ar vides dimensiju.
(2)
Savā 2007. gada 21. maija Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku (3), kas pieņemta ceturtajā kopīgajā un vienlaicīgajā Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kosmosa aģentūras ministru līmeņa sanāksmē, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgumu (4) (“Kosmosa padome”), Padome atzina, ka darbības kosmosā dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošajai Eiropas zinību sabiedrībai un veicinot Eiropas kohēziju, un uzsvēra, ka kosmoss ir būtisks elements Eiropas Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā.
(3)
Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politikas virzību (5), kas pieņemta 2008. gada 26. septembrī piektajā kopīgajā un vienlaicīgajā Kosmosa padomes sanāksmē, ir uzsvērta vajadzība izstrādāt atbilstīgus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas, ņemot vērā kosmosa jomas īpatnības, kā arī vajadzība veicināt šīs jomas vispārējo un ražošanas konkurētspēju un līdzsvarot ražošanas struktūru, kā arī piedāvāt atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ilgtspējīgai ar kosmosu saistītu lietojumu darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā, jo īpaši izvērtējot visu ar kosmosu saistītās politikas ietekmi saistībā ar nākamo finanšu plānu.
(4)
Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra Rezolūcijā par Eiropas kosmosa politiku - kosmosa izpētes attīstība (6) ir uzsvērta vajadzība rast piemērotus ES instrumentus un finansēšanas sistēmas Eiropas kosmosa politikai, lai papildinātu līdzekļus, kas paredzēti Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007.-2013.) (“Septītā pamatprogramma”), un lai tādējādi ļautu dažādiem ekonomikas dalībniekiem plānot savu darbību vidējā termiņā un ilgtermiņā, un uzsvērts, ka nākamajā finanšu shēmā jāņem vērā piemēroti ES instrumenti un finansēšanas sistēmas, lai piedāvātu atbilstīgu ilgtermiņa Savienības ieguldījumu ar kosmosu saistītos pētījumos un ar kosmosu saistītu lietojumu ilgtspējīgai darbībai Savienības un tās iedzīvotāju labā.
(5)
Vides un drošības globālā novērošana (GMES) ir Zemes novērošanas iniciatīva, ko vada Savienība un ko īsteno partnerībā ar dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūra (“EKA”). Tās galvenais mērķis ir Savienības kontrolē sniegt informācijas pakalpojumus, kas ļauj piekļūt precīziem vides un drošības jomas datiem un informācijai un ir pielāgoti lietotāju vajadzībām. Šādi GMES veicinātu labāku inovācijas, pētniecības un tehnoloģiju izstrādes politikas rūpniecības potenciāla izmantošanu Zemes novērošanas jomā. GMES vajadzētu būt, inter alia, galvenajam rīkam, lai atbalstītu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas pārvaldību, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām.
(6)
Lai ilgtspējīgi sasniegtu GMES mērķi, ir jākoordinē dažādo ar GMES darbību saistīto partneru darbības, atbilstīgi lietotāju pieprasījumam jāizvērš, jānostiprina un jāizmanto pakalpojumu un novērošanas jauda, neskarot attiecīgos valstu un Eiropas līmeņa drošības ierobežojumus.
(7)
Šajā sakarā komitejai būtu jāpalīdz Komisijai koordinēt Savienības, dalībvalstu un starpvaldību aģentūru ieguldījumu GMES, pēc iespējas labāk izmantojot pašreizējās iespējas un nosakot trūkumus, kas Savienības līmenī jānovērš. Tai būtu arī jāpalīdz Komisijai uzraudzīt GMES saskaņotu īstenošanu. Tai būtu jāuzrauga politikas attīstība un jārada iespējas labākās prakses apmaiņai GMES.
(8)
Komisijai, kurai palīdz komiteja, vajadzētu būt atbildīgai par GMES drošības politikas īstenošanu. Šajā nolūkā būtu jāizveido īpašs komitejas sastāvs (“Drošības padome”).
(9)
GMES vajadzētu būt uz lietotājiem vērstai programmai, un tādēļ lietotāji ir pastāvīgi un efektīvi jāiesaista, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu prasību noteikšanu un apstiprināšanu. Lai GMES būtu vērtīgāka lietotājiem, būtu aktīvi jāveicina viņu devums, pastāvīgi apspriežoties ar galalietotājiem no publiskā un privātā sektora. Būtu jāizveido arī tam paredzēta struktūrvienība (“Lietotāju forums”), lai atvieglotu lietotāju prasību noteikšanu, pakalpojumu atbilstības pārbaudi un GMES koordinēšanu ar tās lietotājiem publiskajā sektorā.
(10)
Lai izveidotu sistēmu, ar ko nodrošina pilnīgu un atklātu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, vienlaikus nodrošinot šīs informācijas un datu nepieciešamo aizsardzību, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu, ņemot vērā reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem un kritērijus, saskaņā ar kuriem ierobežo piekļuvi GMES datiem un informācijai, vienlaikus ņemot vērā GMES nepieciešamās informācijas sniedzēju datu un informēšanas politiku un neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kuras atrodas valstu pārziņā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.
(11)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas un, pamatojoties uz to, pieņemto deleģēto aktu īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, saskaņā ar kurām tā pieņem īpašus pasākumus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju iegūtajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, tostarp atsevišķus pasākumus, kuros ņem vērā attiecīgās informācijas un datu konfidencialitāti. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras, lai tā koordinētu dalībvalstu iemaksas un iespējamo sinerģiju ar attiecīgajiem valstu, Savienības un starptautiskajā līmenī īstenotajiem pasākumiem, noteiktu maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās, pieņemtu pasākumus, ar ko nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu sistēmas kontroli un viengabalainību GMES kosmosa komponentes programmā un kontrolētu piekļuvi tehnoloģijām, kas nodrošina minētās programmas drošību, kā arī šo tehnoloģiju izmantošanu, un lai tā pieņemtu GMES gada darba programmu.
Saskaņā ar LESD 291. pantu normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka jau iepriekš ar regulu, kuru pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav jāpiemēro.
(12)
Ņemot vērā to, ka GMES pamatu veido partnerība starp Savienību, EKA un dalībvalstīm, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai turpināt dialogu, kas nesen sākts ar EKA un dalībvalstīm, kurām pieder attiecīgie kosmosa resursi.
(13)
GMES pakalpojumi ir vajadzīgi, lai rosinātu privāto sektoru pastāvīgi lietot informācijas avotus, tādējādi pakalpojumu sniedzējiem - daudzi no kuriem ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) - atvieglojot inovāciju un tādējādi radot pievienotu vērtību.
(14)
GMES ietver gan izstrādi, gan darbības. Trešajos orientējošajos norādījumos, kas pieņemti Kosmosa padomes 2005. gada 28. novembra sanāksmē, attiecībā uz darbībām GMES īstenošanā atbalstīta pakāpeniska pieeja, kuras pamatā ir skaidri noteiktas prioritātes, un sākumā paredzēts izstrādāt paātrinātos pakalpojumus trijās jomās: reaģēšana ārkārtas situācijās, zemes novērošana un jūras vides novērošanas pakalpojumi.
(15)
Pirmos funkcionālos pakalpojumus reaģēšanas ārkārtas situācijās un zemes novērošanas jomā finansēja kā sagatavošanās darbības saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8), (turpmāk “Finanšu regula”).
(16)
Papildus izstrādes darbībām, ko finansē saistībā ar kosmosa tematisko jomu, kas ietverta Septītajā pamatprogrammā, 2011.-2013. gadā nepieciešama Savienības rīcība, lai nodrošinātu turpinājumu sagatavošanās darbībām un nostiprinātu pastāvīgākus funkcionālus pakalpojumus jomās, kas ir svarīgas vides politikas pareizai izstrādei un īstenošanai.
(17)
2008. gada 12. novembra paziņojumā “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): mēs rūpējamies par drošu planētu” Komisija izklāstīja savu pieeju GMES valdībai un finansēšanai un norādīja, ka ir iecerējusi deleģēt GMES tehnisko īstenošanu specializētām struktūrām, tostarp GMES kosmosa komponenti - Eiropas Kosmosa aģentūrai, ņemot vērā tās unikālo pozīciju un zināšanas.
(18)
Komisijai vajadzības gadījumā GMES pakalpojumu tehniskās īstenošanas koordinēšana būtu jāuztic kompetentām Savienības struktūrām vai starpvaldību organizācijām, piemēram, Eiropas Vides aģentūrai un Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centram.
(19)
Lai koordinētu Savienības un tās dalībvalstu spēju labāk sagatavoties, reaģēt un atgūties no dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, kas bieži vien nelabvēlīgi ietekmē vidi, nepieciešami funkcionāli pakalpojumi ārkārtas situāciju pārvaldības un humānās reaģēšanas jomā. Klimata pārmaiņu dēļ varētu palielināties ārkārtas situāciju skaits, tāpēc, lai atbalstītu pasākumus, ar ko nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām, GMES būs ļoti liela nozīme. Tāpēc GMES pakalpojumiem būtu jānodrošina ģeotelpiskā informācija, lai atbalstītu darbības, reaģējot ārkārtas situācijās un sniedzot humāno palīdzību.
(20)
Zemes novērošanas pakalpojumi ir svarīgi, lai novērotu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, un nodrošina atbalstu pasākumiem, ar ko mazina klimata pārmaiņas un pielāgojas tām, un daudzu un dažādu resursu un politikas jomu vadībai - lielākoties tās saistītas ar dabas vidi: augsni, ūdeni, lauksaimniecību, mežiem, enerģētiku un komunālajiem pakalpojumiem, apbūvētām vietām, atpūtas iespējām, infrastruktūru un transportu. Funkcionālie zemes novērošanas pakalpojumi ir nepieciešami kā Eiropas, tā pasaules līmenī, un tos izstrādā sadarbībā ar dalībvalstīm, trešām valstīm Eiropā un partneriem ārpus Eiropas, un ar ANO.
(21)
GMES pakalpojumi jūras vides jomā ir svarīgi, lai veicinātu integrētas iespējas Eiropas līmenī līdzdarboties okeāna attīstības prognozēšanā un novērošanā un lai izstrādātu nākotnes būtiskos klimata rādītājus. Tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu un jūras vides novērošanā, kā arī transporta politikas veicināšanā.
(22)
Atmosfēras novērošanas pakalpojumi ir svarīgi gaisa kvalitātes un atmosfēras ķīmiskā sastāva novērojumos. Tāpat tiem ir būtiska nozīme klimata pārmaiņu novērošanā un nākotnes būtisko klimata rādītāju noteikšanā. Informācijai par atmosfēras stāvokli jābūt pieejamai regulāri gan reģionālā, gan starptautiskā līmenī.
(23)
Nozīmīgu GMES iniciatīvas daļu veido drošības pakalpojumi. Eiropa iegūs no kosmosa un in situ resursu izmantošanas, atbalstot to pakalpojumu īstenošanu, ar kuriem tiek risinātas problēmas, kas Eiropu pašlaik skar drošības jomā, jo īpaši saistībā ar robežu kontroli, kuģošanas uzraudzību un atbalstu Savienības ārējām darbībām.
(24)
Klimata pārmaiņu novērošana veicinātu šo pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām. Tai jo īpaši būtu jāveicina būtisku klimata rādītāju, klimata novērtējumu un prognožu sagatavošana mērogā, kas atbilst tam, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī attiecīgo pakalpojumu sniegšana.
(25)
To funkcionālo pakalpojumu sniegšana, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ir atkarīga no piekļuves datiem, ko vāc, izmantojot kosmosa infrastruktūru un gaisā, jūrā un uz zemes izvietotas iekārtas (in situ infrastruktūru), un izpētes programmas. Tāpēc, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, būtu jānodrošina, lai nepieciešamie dati būtu pieejami, un vajadzības gadījumā var atbalstīt, ka papildus pašreizējām Savienības un valstu darbībām tiek apkopoti in situ dati. Ir jānodrošina nepārtraukta vajadzīgās in situ un kosmosa novērošanas infrastruktūras pieejamība, tostarp kosmosa infrastruktūras, ko īpaši izstrādā GMES vajadzībām EKA GMES kosmosa komponentes programmā (Sentinels). Pirmo Sentinels sākotnējās darbības posmam būtu jāsākas 2012. gadā.
(26)
Komisijai būtu jānodrošina ar GMES saistīto Septītās pamatprogrammas pētniecības un attīstības darbību savstarpējā papildināmība, Savienības ieguldījums GMES sākotnējās darbībās, GMES partneru un jau pastāvošo struktūru, piemēram, Eiropas datu centru, darbība.
(27)
GMES sākotnējās darbības būtu jāīsteno saskanīgi ar pārējām attiecīgajām Savienības politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši ar vides, drošības, konkurētspējas un inovācijas, kohēzijas, pētniecības, transporta, konkurences un starptautiskās sadarbības politiku, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmu un personas datu aizsardzību. Turklāt vajadzētu saglabāt GMES datu atbilsmi dalībvalstu telpiskajiem atsauces datiem, un būtu jāatbalsta tās telpiskās informācijas infrastruktūras izstrāde Savienībā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (9). GMES būtu jāpapildina arī kopējā vides informācijas sistēma (SEIS) un Savienības darbības reaģēšanai ārkārtas situācijās.
(28)
GMES un tās sākotnējās darbības būtu jāuzskata par Eiropas ieguldījumu Zemes novērošanas sistēmu globālās sistēmas (GEOSS) attīstībā, kas izveidota saistībā ar Zemes novērošanas darba grupu (GEO).
(29)
Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu un pamatlīgumos ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm ir paredzēta šo valstu dalība Savienības programmās. Noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar attiecīgu mērķi, būtu jādara iespējama arī citu trešo valstu dalība.
(30)
Ar šo regulu visam GMES sākotnējās darbības laikam paredz finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (10) (“Iestāžu nolīgums”). Paredzēts, ka šo finansējumu papildinās EUR 209 miljoni no Septītās pamatprogrammas kosmosa tematiskās jomas pētniecības darbībām, kas papildina GMES sākotnējās darbības, kuras būtu jāveic saskaņā ar atbilstīgiem noteikumiem un lēmumu pieņemšanas procedūrām Septītajā pamatprogrammā. Šie abi finansējuma avoti būtu jāpārvalda koordinēti, lai nodrošinātu pastāvīgu attīstību GMES īstenošanā.
(31)
Minētais finansējums atbilst 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (“DFS”) 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālajam apjomam, taču 1.a apakškategorijā saglabātā rezerve 2011.-2013. gadam ir ļoti maza. Būtu jāuzsver, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Iestāžu nolīguma 37. punktu.
(32)
Ja iespējams, būtu jāpiešķir papildu finansējums, lai vēl pašreizējā DFS varētu paredzēt saistību apropriācijas kosmosa komponentei. Līdzekļi būtu nepieciešami Sentinel satelītu A sērijas ekspluatācijai, B sērijas palaišanai, kā arī svarīgāko sastāvdaļu iegādei Sentinel satelītu C sērijai.
(33)
Tādēļ Komisijai, ņemot vērā pašreizējās DFS starpposma pārskatu, pirms 2010. gada beigām būtu jāizvērtē iespēja paredzēt papildu finansējumu GMES Savienības kopējā budžetā saistībā ar 2007.-2013. gada DFS.
(34)
Jautājums par papildu finansējuma piešķiršanu šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, pārsniedzot jau piešķirto finansējumu EUR 107 miljonu apjomā, būtu jāiekļauj diskusijās par Eiropas turpmāko politiku kosmosa jomā, jo īpaši iepirkumiem un pārvaldību.
(35)
Komisijai 2011. gada pirmajā pusgadā būtu jāiesniedz arī ilgtermiņa finansēšanas stratēģija nākamajai DFS, neraugoties uz to, kāds būs iznākums sarunās par DFS 2014.-2020. gadam.
(36)
Komisijai finanšu plānošanas procesā būtu jāpanāk, ka gan GMES sākotnējo darbību posmā (2011.-2013. g.), gan pēc šā termiņa beigām tiek saglabāta datu nepārtrauktība un ka pakalpojumus varētu izmantot bez pārtraukumiem un ierobežojumiem.
(37)
Saskaņā ar Finanšu regulu dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām vajadzētu būt iespējai dot ieguldījumu programmās, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem.
(38)
GMES informācijai vajadzētu būt pilnībā un atklāti pieejamai, neskarot attiecīgos ierobežojumus drošības apsvērumu dēļ vai dalībvalstu un citu organizāciju, kas sniedz datus un informāciju GMES, politiku informācijas sniegšanas jomā. Tas ir vajadzīgs, lai veicinātu to, ka Zemes novērošanas datus un informāciju lieto un ar tiem dalās saskaņā ar SEIS, INSPIRE un GEOSS principiem. Nodrošinot pilnīgu un atklātu piekļuvi datiem, būtu jāņem vērā arī pašreizējā komerciālā informācija un būtu jāveicina spēcīgāki Zemes novērošanas pakalpojumu tirgi Eiropā, jo īpaši pakārtotās nozarēs, šādi palielinot izaugsmi un nodarbinātību.
(39)
Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu “Vides un drošības globālais monitorings (GMES): kosmosa komponentes uzdevumi un nākamie pasākumi” būtu jānodrošina pilnīgas un atklātas datu pieejamības politika attiecībā uz Sentinel, izmantojot bezmaksas licencēšanu un piekļuves iespējas tiešsaistē un ņemot vērā drošības apsvērumus. Šādas pieejas mērķis ir palielināt Sentinel datu izmantošanu pēc iespējas plašākā lietotāju lokā un veicināt to, ka galalietotājs saņem informāciju, kuras pamatā ir Zemes novērošanas dati.
(40)
Lai varētu izdarīt atkārtotus pielāgojumus, būtu jāuzrauga un jāizvērtē darbības, ko finansē saskaņā ar šo regulu.
(41)
Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (13).
(42)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, izveidot GMES un noteikt tās sākotnējās darbības - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo GMES sākotnējās darbības būs saistītas ar visas Eiropas dalību un būs atkarīgas no pakalpojumu koordinētas sniegšanas visās dalībvalstīs, un koordinācija jāveic Savienības līmenī, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz Komisijas kā dalībvalstu darbību koordinatores lomu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido Eiropas Zemes novērošanas programmu, kas dēvēta par GMES, un noteikumus tās sākotnējo darbību īstenošanai 2011.-2013. gadā.
2. pants
GMES darbības joma
1. GMES programma pamatojas uz pētniecības darbībām, ko veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (14), un EKA GMES Kosmosa komponentes programmu.
2. GMES programmā ir:
a)
pakalpojumu komponente, kas nodrošina piekļuvi informācijai, sniedzot atbalstu šādām jomām:
-
atmosfēras novērošana,
-
klimata pārmaiņu novērošana, lai veicinātu pielāgošanos tām un stratēģijas to mazināšanai,
-
ārkārtas situāciju pārvaldība,
-
zemes novērošana,
-
jūras vides novērošana,
-
drošība;
b)
kosmosa komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina ilgtspējīgus novērojumus no kosmosa;
c)
in situ komponente, kas a) apakšpunktā minētajās pakalpojumu jomās nodrošina novērojumus no gaisā, jūrā un uz zemes izvietotām iekārtām.
3. pants
GMES sākotnējās darbības (2011.-2013.)
1. GMES sākotnējās darbības veic 2011.-2013. gadā, un tās var būt saistītas ar darbībām šādās jomās:
1)
pakalpojumu jomas, kas minētas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā;
2)
atbalsta pasākumi, lai lietotāji izmantotu pakalpojumus;
3)
piekļuve datiem;
4)
atbalsts in situ datu apkopošanai;
5)
GMES kosmosa komponente.
2. Šā panta 1. punktā minēto darbību mērķi noteikti pielikumā.
4. pants
Organizatoriski jautājumi
1. Komisija nodrošina GMES programmas koordināciju ar darbībām valstu, Savienības un starptautiskā līmenī, jo īpaši ar GEOSS. GMES īstenošanas un darbības pamatā ir partnerības starp Savienību un dalībvalstīm, ievērojot to attiecīgos noteikumus un procedūras. Dalībvalstu brīvprātīgās iemaksas un iespējamās sinerģijas ar attiecīgajām valstu, Savienības un starptautiskajām iniciatīvām koordinēt saskaņā ar 16. panta 5. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
2. Komisija pārvalda līdzekļus, kas piešķirti darbībām, uz kurām attiecas šī regula, saskaņā ar Finanšu regulu un 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru. Tā nodrošina GMES programmas savstarpēju papildināmību un saderību ar citām attiecīgajām Savienības politikas jomām, instrumentiem un rīcību, jo īpaši tiem, kas saistīti ar vidi, drošību, konkurētspēju un inovāciju, kohēzijas, pētniecības programmām (jo īpaši Septītās pamatprogrammas darbībām, kas saistītas ar GMES, neskarot Lēmumu Nr. 1982/2006/EK), transporta un konkurences, kā arī starptautiskās sadarbības politiku, Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) programmām, personas datu aizsardzību un pašlaik spēkā esošajiem intelektuālā īpašuma tiesību aktiem, Direktīvu 2007/2/EK, kopīgo vides informācijas sistēmu (SEIS) un Savienības darbībām reaģēšanai ārkārtas situācijās.
3. Tā kā GMES ir uz lietotājiem vērsta programma, Komisija nodrošina, ka pakalpojumu specifikācijas atbilst lietotāju vajadzībām. Tādēļ tā izstrādā pārredzamu mehānismu pastāvīgai lietotāju iesaistīšanai un konsultēšanai, šādi radot iespēju noteikt lietotāju prasības Savienības un valsts līmenī. Komisija nodrošina koordināciju ar attiecīgajiem lietotājiem, kas pārstāv publisko sektoru, dalībvalstīs, trešās valstīs un starptautiskās organizācijās. Datu pakalpojumu prasības Komisija nosaka neatkarīgi pēc apspriešanās ar Lietotāju forumu.
4. GMES kosmosa komponentes tehnisko koordināciju un īstenošanu uztic EKA, attiecīgos gadījumos paļaujoties uz Eiropas Organizāciju meteoroloģisko satelītu izmantošanai (EUMETSAT).
5. Komisija vajadzības gadījumā uztic GMES pakalpojumu tehniskās īstenošanas koordināciju kompetentām Savienības struktūrām vai starpvaldību organizācijām.
5. pants
Pakalpojumu sniegšana
1. Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci GMES pakalpojumu sniegšanas jomā un veicinātu MVU dalību. Komisija atvieglo GMES pakalpojumu izmantošanu, lai attīstītu pakārtotās nozares.
2. GMES pakalpojumus sniedz decentralizēti, lai vajadzības gadījumā iekļautu pašreizējo Eiropas līmeņa kosmosa infrastruktūru, in situ un atsauces datu apkopošanu un dalībvalstu iespējas, šādi novēršot darbību dublēšanos. Novērš tādu jaunu datu iegādi, kuri dublē pašreizējos avotus, izņemot, ja pašreizējo vai atjaunojamo datu kopumu izmantošana ir tehniski neiespējama vai nerentabla.
3. Komisija, ņemot vērā Lietotāju foruma atzinumu, var noteikt vai apstiprināt atbilstīgas procedūras, lai saistībā ar GMES programmu sertificētu datu sagatavošanu. Šādas procedūras ir pārredzamas, uzticamas un pārbaudāmas, lai nodrošinātu autentiskumu, izsekojamību un datu pilnīgumu lietotājiem. Šādu procedūru īstenošanu Komisija nodrošina, izmantojot ar GMES pakalpojumu operatoriem noslēgto līgumu noteikumus.
4. Komisija ik gadu ziņo par šā panta īstenošanas rezultātiem.
6. pants
Savienības finansējuma formas
1. Savienības finansējumam var būt šādas juridiskās formas:
a)
deleģēšanas nolīgumi;
b)
dotācijas;
c)
publiskā iepirkuma līgumi.
2. Piešķirot Savienības finansējumu, nodrošina īstenu konkurenci, pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi. Pamatotos gadījumos Savienības dotācijām var būt konkrētas formas, tostarp partnerības pamatlīgumi vai līdzfinansējums darbības dotācijām vai dotācijām, ko piešķir atsevišķām darbībām. Uz darbības dotācijām, ko saņem struktūras, kuras īsteno Eiropas vispārējas nozīmes mērķus, neattiecas Finanšu regulas samazināšanas noteikumi. Maksimālo līdzfinansējuma daļu dotācijās nosaka saskaņā ar 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru.
3. Pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas Komisija sniedz ziņojumu par Savienības līdzekļu piešķiršanu visām 3. panta 1. punktā minētajām darbībām un par izvērtēšanu un iepirkumu konkursu, kā arī to līgumu rezultātiem, kuri noslēgti saskaņā ar šo pantu.
7. pants
Trešo valstu dalība
Darbībās, kas minētas 3. pantā, var piedalīties šādas valstis:
1)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir EEZ līguma puses saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem;
2)
kandidātvalstis, kā arī potenciālās kandidātvalstis, kuras iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā, atbilstīgi ar šīm valstīm noslēgtajiem pamatlīgumiem vai asociācijas nolīguma protokolam par vispārīgiem principiem šo valstu dalībai Savienības programmās;
3)
Šveices Konfederācija, citas 1. un 2. punktā neminētas valstis un starptautiskas organizācijas saskaņā ar nolīgumiem, ko Savienība atbilstīgi LESD 218. pantam noslēgusi ar šīm trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un kur paredzēti nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi par to dalību.
8. pants
Finansējums
1. Šīs regulas 3. panta 1. punktā minēto darbību veikšanai paredzētais finansējums ir EUR 107 miljoni.
2. Apropriācijas ik gadu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, nepārsniedzot DFS noteiktās robežas.
3. Trešās valstis vai starptautiskās organizācijas GMES programmai var piešķirt papildu finansējumu.
Šā punkta pirmajā daļā minētos papildu līdzekļus uzskata par piešķirtiem ieņēmumiem saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu.
9. pants
GMES datu un informēšanas politika
1. Datu un informēšanas politikai, ko īsteno attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar GMES programmu, ir šādi mērķi:
a)
veicināt GMES informācijas un datu lietošanu un dalīšanos ar tiem;
b)
panākt, lai informācija, ko ieguvuši GMES pakalpojumu sniedzēji, un dati, kuri savākti, izmantojot GMES infrastruktūru, būtu pilnībā un atklāti pieejami, ievērojot attiecīgus starptautiskos nolīgumus, drošības ierobežojumus un licencēšanas nosacījumus, tostarp lietotāju licenču reģistrēšanu un atzīšanu;
c)
nostiprināt Zemes novērošanas pakalpojumu tirgus Eiropā, jo īpaši pakārtotajās nozarēs, lai nodrošinātu izaugsmi un jaunas darba vietas;
d)
veicināt GMES datu un informācijas sniegšanas ilgtspēju un nepārtrauktību;
e)
atbalstīt Eiropas pētniecības, tehnoloģijas un inovāciju nozares pārstāvjus.
2. Lai izveidotu struktūru, ar ko nodrošina 1. punkta b) apakšpunktā minētā GMES informācijas un datu sniegšanas politikas mērķa sasniegšanu, vienlaikus garantējot nepieciešamo aizsardzību GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru, Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu un ievērojot 11. un 12. pantā paredzētos nosacījumus, var pieņemt turpmāk izklāstītos pasākumus, ņemot vērā GMES nepieciešamās informācijas sniedzēju datu un informēšanas politiku un neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kas atrodas valstu pārziņā:
a)
pasākumi, ar ko nosaka reģistrēšanas un licencēšanas nosacījumus GMES lietotājiem;
b)
pasākumi, ar ko nosaka kritērijus, lai ierobežotu piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kas apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru.
10. pants
Deleģēšanas kārtība
1. Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2013. gada 31. decembrim.
2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 11. un 12. pantā minētos nosacījumus.
11. pants
Deleģējuma atsaukšana
1. Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 9. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.
2. Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par deleģēto pilnvaru atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.
3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākajā datumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
12. pants
Iebildumi pret deleģētajiem aktiem
1. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.
2. Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.
Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.
3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret pieņemto deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, paskaidro iebildumu iemeslus.
13. pants
Īstenošanas pasākumi attiecībā uz datu un informācijas sniegšanas politikuun GMES komponenšu un informācijas drošības pārvaldību
1. Pamatojoties uz 9. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, Komisija saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru pieņem īpašus pasākumus, ar ko ierobežo piekļuvi GMES pakalpojumu sniedzēju sagatavotajai informācijai un datiem, kuri apkopoti, izmantojot GMES infrastruktūru.
2. Komisija nodrošina kopējo koordināciju attiecībā uz GMES komponenšu un pakalpojumu drošību, ņemot vērā vajadzību uzraudzīt visas programmas daļas un integrēt tajās drošības prasības, neskarot valstu noteikumus un procedūras, ko piemēro kosmosa jomā un in situ infrastruktūrām, kas atrodas valstu pārziņā. Komisija saskaņā ar 16. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru jo īpaši pieņem pasākumus, ar ko nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu sistēmas kontroli un viengabalainību GMES kosmosa komponentes programmā un kontrolētu piekļuvi tehnoloģijām, kas nodrošina minētās programmas drošību, kā arī šo tehnoloģiju izmantošanu.
14. pants
Uzraudzība un vērtēšana
1. Komisija uzrauga un izvērtē 3. panta 1. punktā minēto darbību īstenošanu.
2. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai starpposma izvērtējuma ziņojumu līdz 2012. gada 31. decembrim un ex-post izvērtējuma ziņojumu līdz 2015. gada 31. decembrim.
15. pants
Īstenošanas pasākumi
1. Atbilstīgi Finanšu regulas 110. pantam un 90. un 166. pantam Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (15), Komisija saskaņā ar šīs regulas 16. panta 4. punktā minēto vadības procedūru pieņem gada darba programmu.
2. No GMES programmai piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras tieši vajadzīgas GMES programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus, kas saistīti ar pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un publicitātes darbībām, kā arī visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai var rasties, pārvaldot GMES programmu.
16. pants
GMES komiteja
1. Komisijai palīdz komiteja (GMES komiteja).
2. GMES komiteja var tikties dažādos sastāvos, lai risinātu konkrētus jautājumus, jo īpaši ar drošību saistītus jautājumus (“Drošības padome”).
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
5. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.
17. pants
Lietotāju forums
1. Ar šo izveido īpašu struktūrvienību - Lietotāju forumu. Tas sniedz padomus Komisijai attiecībā uz prasībām, ko piemēro lietotāju noteikšanai un apstiprināšanai, un GMES programmas publiskās lietošanas koordinēšanu.
2. Lietotāju forumu vada Komisija. To veido dalībvalstu iecelti GMES lietotāji publiskajā sektorā.
3. Lietotāju foruma sekretariātu nodrošina Komisija.
4. Lietotāju forums pieņem savu reglamentu.
5. GMES komiteju pilnībā informē par Lietotāju foruma sniegtajiem padomiem GMES programmas īstenošanā.
18. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, būtu aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un visām citām nelikumīgajām darbībām, veicot iedarbīgas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un, ja tiek konstatētas nelikumības, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
2. Attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punkta nozīmē “pārkāpums” ir jebkurš Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neievērošana, ko izraisa kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam, radot nepamatotus izdevumus.
3. No šīs regulas izrietošie nolīgumi, tostarp ar iesaistītām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām noslēgtie nolīgumi, paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai jebkurš tās pilnvarots pārstāvis, un Revīzijas palātas revīziju, ko vajadzības gadījumā veic uz vietas.
19. pants
Spēkā stāšanās
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī