РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 436/2011 НА КОМИСИЯТА
от 5 май 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 690/2008 относно признаване на защитени зони в Общността, изложени на специфични фитосанитарни рискове
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2000/29/ЕО на Съвета от 8 май 2000 г. относно защитните мерки срещу въвеждането в Общността на вредители по растенията или растителните продукти и срещу тяхното разпространение в Общността (1), и по-специално член 2, параграф 1, буква з) от нея,
като взе предвид исканията, отправени от Чешката република, Гърция, Франция и Италия,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 690/2008 на Комисията (2) някои държави-членки или определени области в държави-членки бяха признати за защитени зони по отношение на някои вредители. В някои случаи това признаване беше за ограничен период от време, за да се даде възможност на съответната държава-членка да предостави цялата необходима информация, за да докаже, че въпросният вредител не е налице в съответната държава-членка или област, или за да приключи усилията по ликвидирането му.
(2)
Цялата територия на Гърция бе призната за защитена зона по отношение на Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer и Ips duplicatus Sahlberg до 31 март 2011 г.
(3)
През 2010 г. Гърция извърши проверки и уведоми Комисията за резултатите в съответствие с член 2, параграф 1, буква з), трета и пета алинея от Директива 2000/29/ЕО. Посещение на експерти от Комисията от 24 до 31 януари 2011 г. потвърди, че посочената държава-членка е отбелязала по-нататъшен значителен напредък по отношение на организирането и извършването на посочените проверки и по отношение на уведомяването за резултатите от тях. Необходимо е все пак Гърция да докаже, че отбелязаният напредък е устойчив.
(4)
Резултатите от извършените в Гърция през 2010 г. проверки сочат, че е имало само един случай на наличие на Ips cembrae Heer и не е установено наличие на някой от другите пет посочени вредителя. Предвид тези резултати и констатациите от посещението на експертите от Комисията в Гърция е целесъобразно Гърция да продължи да се счита за защитена зона по отношение на посочените вредители за още три години, за да се даде на Гърция необходимото време да събере и представи потвърждаваща информация, че посочените вредители, с изключение на Ips cembrae Heer, не са налице на нейната територия, а по отношение на вредителя Ips cembrae Heer да приключи усилията си за ликвидирането му, както и да събере и предостави потвърждаваща информация, че посоченият вредител вече не е налице на нейната територия.
(5)
Цялата територия на Гърция бе призната за защитена зона по отношение на Citrus tristeza virus (европейски щамове). В годишния си доклад за 2010 г. относно проведената официална проверка за наличието на посочения вредител Гърция докладва, че 104 дървета са дали положителен резултат за наличието на посочения вредител в префектура Argolida. Извършените наблюдения от експертите от Комисията по време на посещението им в Гърция от 24 до 31 януари 2011 г. потвърдиха наличието на Citrus tristeza virus (европейски щамове) в посочената префектура поне през последните три години въпреки предприетите от гръцките органи мерки за ликвидиране, които са се оказали неефективни. Следователно Citrus tristeza virus (европейски щамове) трябва да се счита за установен вредител в префектура Argolida. Поради това посочената префектура не следва да продължи да бъде признавана за защитена зона по отношение на посочения вредител.
(6)
Цялата територия на Испания бе призната за защитена зона по отношение на Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Испания предостави информация, която показва, че вредителят Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. е понастоящем установен в автономната общност Castilla y León. Мерките за ликвидиране на посочения вредител, предприети в две последователни години - 2009 и 2010 г., са се оказали неефективни. Поради това Castilla y León не следва да продължи да бъде признавана за защитена зона по отношение на посочения вредител.
(7)
Цялата територия на Чешката република, някои региони на Франция (Alsace, Champagne-Ardenne и Lorraine) и един регион на Италия (Basilicata) бяха признати за защитени зони по отношение на Grapevine flavescence dorée MLO до 31 март 2011 г. Информацията, предоставена от Чешката република, Франция и Италия след това признаване, доказа, че посоченият вредител не е налице в посочените защитени зони. Поради това цялата територия на Чешката република, регионите Alsace, Champagne-Ardenne и Lorraine във Франция и регион Basilicata в Италия следва да продължат да се считат за защитени зони по отношение на посочения вредител.
(8)
Италия отправи искане регион Sardinia да бъде признат за защитена зона по отношение на вредителя Grapevine flavescence dorée MLO. Въз основа на извършените в периода 2004-2010 г. проверки Италия предостави доказателства, че посоченият вредител не е налице в регион Sardinia въпреки благоприятните условия за неговото установяване там. Необходимо е обаче да бъдат извършени допълнителни проверки. Тези проверки следва да бъдат наблюдавани от експерти под ръководството на Комисията. С оглед на това Sardinia следва да бъде призната за защитена зона по отношение на Grapevine flavescence dorée MLO само за период от три години.
(9)
Поради това Регламент (ЕО) № 690/2008 следва да бъде съответно изменен.
(10)
Срокът на валидното понастоящем признаване на някои от посочените защитени зони изтича на 31 март 2011 г. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 април 2011 г., за да се осигури непрекъснатост на признаването на всички защитени зони.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния фитосанитарен комитет,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Регламент (ЕО) № 690/2008 се изменя, както следва:
1.
В буква а), във втората колона на точки 4, 5 и 7-10, след думата „Гърция“ думите „(до 31 март 2011 г.)“ се заменят с „(до 31 март 2014 г.)“.
2.
В буква б), във втората колона на точка 2, след думата „Испания“ се добавят думите „(с изключение на автономната общност Castilla y León)“.
3.
Буква г) се изменя, както следва:
а)
във втората колона на точка 3, след думата „Гърция“ се добавят думите „(с изключение на префектура Argolida)“;
б)
точка 4 се заменя със следното:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Чешка република, Франция (Alsace, Champagne-Ardenne и Lorraine), Италия (Basilicata) и (Sardinia, до 31 март 2014 г.)“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 април 2011 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 май 2011 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 436/2011
(2011. gada 5. maijs),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu,
ņemot vērā Čehijas, Grieķijas, Francijas un Itālijas iesniegtos pieprasījumus,
tā kā:
(1)
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) dažas dalībvalstis vai dalībvalstu teritoriju daļas ir atzītas par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos atzīšana attiecās uz noteiktu laika periodu, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecina, ka konkrētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajā dalībvalstī vai tās teritorijas daļā, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu.
(2)
Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer un Ips duplicatus Sahlberg līdz 2011. gada 31. martam.
(3)
Grieķija 2010. gadā veica apsekojumus un paziņoja rezultātus Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta trešo un piekto daļu. Komisijas ekspertu apmeklējums Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka minētā dalībvalsts turpina būtiski uzlabot minēto apsekojumu organizēšanu un veikšanu un šo apsekojumu rezultātu paziņošanu. Tomēr Grieķijai ir jāpierāda, ka panāktie uzlabojumi ir ilgtspējīgi.
(4)
Saskaņā ar rezultātiem, kas gūti apsekojumos Grieķijā 2010. gadā, tika konstatēts tikai viens Ips cembrae Heer gadījums; pārējie pieci organismi netika atrasti. Ņemot vērā minētos rezultātus un Komisijas ekspertu Grieķijas apmeklējuma rezultātus, ir lietderīgi turpināt atzīt Grieķiju par aizsargājamu zonu attiecībā uz minētajiem organismiem vēl trīs gadus, lai dotu Grieķijai laiku, kas nepieciešams, lai vāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētie organismi, izņemot Ips cembrae Heer, nav sastopami tās teritorijā, un lai attiecībā uz Ips cembrae Heer pabeigtu šā organisma izskaušanai veicamos pasākumus, kā arī lai savāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētais organisms nav sastopams tās teritorijā.
(5)
Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (Eiropas celmi). 2010. gada ikgadējā ziņojumā par oficiālo apsekojumu, kas veikts, lai noskaidrotu minētā kaitīgā organisma sastopamību, Grieķija ziņoja, ka Argolidas prefektūrā 104 kokiem ir konstatēts šis kaitīgais organisms. Komisijas ekspertu novērojumi apmeklējuma laikā Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams minētajā prefektūrā jau vismaz pēdējos trīs gadus, neraugoties uz Grieķijas iestāžu īstenotajiem izskaušanas pasākumiem, kuri izrādījušies neefektīvi. Attiecīgi ir jāuzskata, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams Argolidas prefektūrā. Tādēļ minēto prefektūru vairs nevar atzīt par aizsargājamu zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.
(6)
Visa Spānijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Spānija ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tagad ir sastopams Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Pasākumi, kas veikti divus gadus pēc kārtas, proti, 2009. un 2010. gadā, lai izskaustu minēto kaitīgo organismu, izrādījās neefektīvi. Tāpēc Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu vairs nevar atzīt par aizsargājamo zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.
(7)
Visa Čehijas teritorija, daži Francijas reģioni (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa) un viens Itālijas reģions (Bazilikata) līdz 2011. gada 31. martam tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Informācija, ko pēc minētās atzīšanas sniedza Čehija, Francija un Itālija, ietver pierādījumus, ka minētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajās aizsargātajās zonās. Tādēļ visa Čehijas teritorija, Francijas reģioni Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa un Itālijas reģions Bazilikata arī turpmāk jāatzīst par aizsargājamām zonām attiecībā uz minēto organismu.
(8)
Itālija ir pieprasījusi Sardīnijas reģionu atzīt par aizsargājamu zonu saistībā ar kaitīgo organismu vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Pamatojoties uz 2004.-2010. gadā veiktajiem apsekojumiem, Itālija ir sniegusi pierādījumus, ka attiecīgais kaitīgais organisms nav sastopams Sardīnijas reģionā, lai gan tur ir minētajam organismam labvēlīgi apstākļi. Tomēr ir jāturpina veikt apsekojumus. Minētie apsekojumi jāuzrauga ekspertiem, kuri pakļauti Komisijai. Tādēļ Sardīnija par aizsargājamo zonu attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu ir jāatzīst tikai uz trīs gadiem.
(9)
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 690/2008.
(10)
Dažu šo aizsargāto zonu pašreizējā atzīšana ir spēkā līdz 2011. gada 31. martam. Tādēļ šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. aprīļa, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu aizsargāto zonu atzīšanu.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikumu groza šādi:
1)
pielikuma a) punkta 4. un 5. apakšpunkta un 7. līdz 10. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” tekstu “(līdz 2011. gada 31. martam)” aizstāj ar tekstu “(līdz 2014. gada 31. martam)”;
2)
pielikuma b) punkta 2. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Spānija” pievieno tekstu “(izņemot Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu)”;
3)
pielikuma d) punktu groza šādi:
a)
pielikuma d) punkta 3. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” pievieno tekstu “(izņemot Argolidas prefektūru)”;
b)
pielikuma d) punkta 4. apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“4.
Vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāja mikoplazma
Čehija, Francija (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa), Itālija ((Bazilikata) un (Sardīnija, līdz 2014. gada 31. martam))”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 5. maijā