РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1216/2011
(2011. gada 24. novembris),
ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (2), paredzēti galvenie darbības rādītāji (GDR) un noteikti darbības mērķi attiecībā uz galvenajām darbības jomām, proti, drošību, vidi, kapacitāti un izmaksu efektivitāti.
(2)
Regulas (ES) Nr. 691/2010 I. pielikumā noteiktie drošības GDR valsts vai funkcionālajam gaisa telpas blokam (FAB) ir šādi: drošības pārvaldības efektivitāte, ko mēra, izmantojot metodi, kuras pamatā ir ATM drošības gatavības apsekojuma satvars; riska analīzes instrumentu nopietnības klasifikācijas piemērošana, lai varētu saskaņoti ziņot nopietnības novērtējumu attiecībā uz distances pārkāpumiem, noskriešanu no skrejceļa un konkrētiem gaisa satiksmes vadības (ATM) tehniskiem notikumiem, un ziņošana saistībā ar “taisnīguma kultūru”.
(3)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 691/2010 I. pielikumu šie drošības GDR būtu Komisijai, dalībvalstīm, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EADA) un Eurocontrol kopīgiem spēkiem vēl lielākā mērā jāpilnveido un Komisijai pirms pirmā pārskata perioda jāpieņem.
(4)
Tādēļ Komisija izveidoja darba grupu no EADA, Eurocontrol un Komisijas pārstāvjiem (tā saukto “E3-Task Force”). Šī darba grupa sagatavoja tehnisku ziņojumu ar nosaukumu “Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme” [“Drošības galveno darbības rādītāju kritēriji darbības uzlabošanas sistēmai”]. Šis ziņojums, ko pilnveido, pamatojoties uz dalībvalstu un ieinteresēto aprindu iesniegtajiem komentāriem, ir tehniski konceptuāls pamats šai regulai un ar to saistītajiem attiecīgajiem līdzekļiem atbilstības panākšanai (Acceptable Means of Compliance - AMC) un vadlīnijām (Guidance Material - GM).
(5)
Izstrādājot drošības GDR, būtu jāņem vērā darbs, kas jau paveikts saskaņā ar citām iniciatīvām, piemēram, EADA drošības plānu, Eurocontrol riska analīzes instrumentu un drošības gatavības apsekojuma satvaru.
(6)
Pieredze, kas uzkrāta, pakāpeniski ieviešot darbības sistēmu, liecina, ka laiku, kas Komisijai piešķirts pārskatīto darbības mērķu novērtēšanai, būtu jāpalielina darba slodzes dēļ, ko prasa darbības uzlabošanas plānu detalizēta izvērtēšana, kā arī tādēļ, lai risinātu vajadzīgo dialogu ar valstu uzraudzības iestādēm un lai attiecīgi pamatotu šā novērtējuma rezultātus.
(7)
Tāpēc Regula (ES) Nr. 691/2010 būtu attiecīgi jāgroza.
(8)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 691/2011 groza šādi.
1)
Šādi groza 14. pantu:
a)
panta 1. punktā vārdkopu “Divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “Četrus mēnešus”;
b)
panta 2. punktā vārdkopu “divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “četrus mēnešus”;
c)
panta 3. punktā vārdkopu “divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “četrus mēnešus”.
2)
Regulas I pielikuma 2. nodaļas 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. DROŠĪBAS GALVENIE DARBĪBAS RĀDĪTĀJI
a)
Pirmais valsts/FAB drošības galvenais darbības rādītājs (GDR) pirmajam pārskata periodam ir drošības pārvaldības efektivitāte, ko mēra, izmantojot metodi, kuras pamatā ir ATM drošības gatavības apsekojuma satvars.
Attiecībā uz dalībvalstīm un to uzraudzības iestādēm un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas sertificēti gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai vai sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniegšanai, šo GDR mēra pēc šādu pārvaldības mērķu īstenošanas pakāpes:
-
drošības politika un mērķi,
-
drošības riska pārvaldība,
-
drošības garantija,
-
drošības veicināšana,
-
“drošības kultūra”.
b)
Otrais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir turpmāk sniegtās nopietnības klasifikācijas piemērošana, pamatojoties uz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodi, lai ziņotu par vismaz triju kategoriju notikumiem: distances pārkāpumi, noskriešana no skrejceļa un konkrēti ATM tehniski notikumi gaisa satiksmes kontroles centros un lidostās. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo metodi lidostās, kurās gada laikā veic mazāk par 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību.
Ziņojot par minētajiem notikumiem, dalībvalstis un gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji izmanto šādas nopietnības klases:
-
nopietns incidents,
-
būtisks incidents,
-
nozīmīgs incidents
-
bez ietekmes uz drošību,
-
nav noteikts, piemēram, pieejamā informācija ir nepietiekama vai nepārliecinoši vai pretrunīgi fakti kavē šādu noteiktību panākt.
Ziņojumu par metodes piemērošanu jāveic par katru atgadījumu atsevišķi.
c)
Trešais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir ziņojums, ko sagatavo dalībvalstis un to gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, izmantojot anketu, kas izveidota saskaņā ar e) punktu un ar ko nosaka “taisnīguma kultūras” esības vai neesības pakāpi.
d)
Pirmā pārskata perioda laikā nebūs ES mēroga drošības darbības mērķu. Tomēr dalībvalstis var noteikt mērķus, kas atbilst šiem drošības GDR.
e)
Lai atvieglotu drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, EADA, apspriežoties ar Darbības izvērtēšanas iestādi, pirms pirmā pārskata perioda sākuma pieņem attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai un vadlīnijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2008 52. pantā noteikto procedūru.
f)
Eurocontrol laikus sagādā informāciju, kas vajadzīga e) punktā minēto dokumentu izstrādei, iekļaujot tajā vismaz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodes specifikāciju un tās papildinājumus, kā arī sīku drošības gatavības apsekojuma satvara metodikas aprakstu un tās svēruma koeficientus.
g)
Katru gadu līdz 1. februārim valstu uzraudzības iestādes paziņo EADA a) un c) punktā (anketa par drošības pārvaldības un “taisnīguma kultūras” efektivitāti) minēto GDR ikgadējā mērījuma rezultātus par iepriekšējo gadu, kuru tās veikušas vai kuru veikuši gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji. Šos ikgadējos mērījumu rezultātus izmanto h) un i) punktā aprakstīto kontroles funkciju pildīšanai. Ja GDR ikgadējā mērījuma rezultātos rodas izmaiņas, valstu uzraudzības iestādes ar tām iepazīstina pirms nākamā gada ziņojuma sniegšanas.
h)
Valstu uzraudzības iestādes saskaņā ar drošības uzraudzības procedūrām, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1034/2011 (3), kontrolē, kā gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji īsteno un mēra drošības GDR.
i)
EADA savu standartizācijas pārbaužu kontekstā saskaņā ar darba metodēm, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 216/2008 24. pantā, uzrauga drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, ko veic valstu uzraudzības iestādes. EADA informē Darbības izvērtēšanas iestādi par šo pārbaužu rezultātiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 24. novembrī