РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 744/2012 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2012 година
за изменение на приложения I и II към Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на максималните граници за арсен, флуор, олово, живак, ендосулфан, диоксини, Ambrosia spp., диклазурил и лазалоцид А натрий и по отношение на праговете за диоксини
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2002/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 май 2002 г. относно нежеланите вещества в храните за животни (1), и по-специално член 8, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2002/32/ЕО се предвижда, че използването на продукти, предназначени за хранене на животни, при които нивата на нежелани вещества са над максималните граници, определени в приложение I към посочената директива, е забранено. В приложение II към директивата се установяват прагове за започване на разследвания в случаи на повишени нива на такива вещества.
(2)
По-високи максимални граници (МГ) за арсен, флуор, олово и живак бяха установени по отношение на фуражната суровина калциев карбонат, а по-високи МГ за арсен и флуор - по отношение на фуражната суровина магнезиев оксид, но не и по отношение на фуражната суровина калциев и магнезиев карбонат, която представлява природна смес от калциев карбонат и магнезиев карбонат. С оглед на последователността е целесъобразно МГ за съдържание на арсен, флуор, олово и живак във фуражната суровина калциев и магнезиев карбонат да се приведат в съответствие със съществуващите МГ за съдържание в калциев карбонат.
(3)
В своето научно становище относно безопасността и ефикасността на димеден хлорид трихидроксид (триосновен меден хлорид) като фуражна добавка (2), Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) достигна до заключението, че ще бъде целесъобразно за арсен в тази добавка да се определи същата МГ, както МГ за арсен в меден сулфат пентахидрат и меден карбонат. Целесъобразно е МГ за арсен в димеден хлорид трихидроксид да се промени.
(4)
Някои комбинирани храни за домашни любимци съдържат в значителна степен като фуражни суровини риба, други водни животни и продукти, получени от тях и/или брашно от морски водорасли. В тези фуражни суровини нивото на общото количество арсен е високо. Арсенът обаче в тези фуражни суровини е предимно под формата на органичен арсен - форма, която е по-слабо токсична. Поради това е целесъобразно МГ за арсен, която се прилага по отношение на допълващи и пълноценни храни, предназначени за домашни любимци и съдържащи риба, други водни животни и продукти, получени от тях и/или брашно от морски водорасли, да се промени.
(5)
Двата зеолитни минерала натролит и клиноптилолит са активните съставни елементи на натролит-фонолит (E 566) и клиноптилолит от вулканичен произход (E 567). Поради това е целесъобразно прилаганата МГ за олово в натролит-фонолит (E 566) да е същата, както тази в клиноптилолит от вулканичен произход (E 567).
(6)
С цел постигане на по-устойчиво рибовъдство на пъстървови риби рибеното масло постепенно се заменя с растителни масла. Тази замяна обаче, която би повлияла по много благоприятен начин на устойчивото развитие по отношение на морската среда, в някои случаи не е възможна поради много ниската МГ за ендосулфан в пълноценните фуражи за риба. По искане на Комисията Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) предостави научно становище. В изявлението си относно оралната токсичност на ендосулфан в риба (3) ЕОБХ заяви, че не е било констатирано значително неблагоприятно въздействие при риба (атлантическа сьомга), изложена на до 0,1 mg/kg ендосулфан във фуража при хранене в мрежени клетки в открито море, а неблагоприятно въздействие при сьомга, изложена на нива, по-високи от настоящата МГ при хранене в резервоари, е едва минимално. Ограничено изследване показа наличие на данни, че излагането на нилска тилапия на ендосулфан при хранене в резервоари е оказало неблагоприятно въздействие. Поради това е целесъобразно да се предложи по-висока МГ за ендосулфан в пълноценните фуражи за пъстървови риби, за да се насърчи тенденцията за постигане на устойчиво рибовъдство, без обаче да се допуска неблагоприятно въздействие върху здравето на рибата и върху човешкото здраве.
(7)
Наскоро получени данни сочат, че нивата на диоксини в брашно от ракообразни водни животни, представляващо страничен продукт от производството на храни и използвано главно във фуражите за декоративни рибки при граница от 1 % до 3 % във фуражите, надвишава съществуващата понастоящем МГ. За да се даде възможност за използване на това брашно във фуражите и да се намали разхищението на храна, без да се застрашава здравето на животните и човешкото здраве, е целесъобразно МГ за диоксини в брашно от ракообразни водни животни слабо да се повиши.
(8)
В Директива 2002/32/ЕО е заложена цел да се предотвратява разпространението на жизнеспособни семена Ambrosia spp. в околната среда. Тъй като при смилане или стриване семената губят своята кълняемост, не е необходимо зърната и семената, съдържащи семена от Ambrosia spp. в количество, несъответстващо на определените граници, да се отстраняват преди смилане или стриване, при условие че са взети предпазни мерки за предотвратяване разпространението на семена от Ambrosia spp. в околната среда по време на транспортиране, съхранение или преработка.
(9)
По отношение на кокцидиостатиците диклазурил и лазалоцид А натрий следва да се направят промени, за да се вземат предвид неотдавна предоставените разрешителни за употреба на тези вещества, както това е предвидено с Регламент (ЕС) № 169/2011 на Комисията от 23 февруари 2011 г. относно разрешително за употреба на диклазурил като фуражна добавка при токачки (притежател на разрешителното Janssen Pharmaceutica N.V.) (4), Регламент за изпълнение (ЕС) № 888/2011 на Комисията от 5 септември 2011 г. относно разрешаването на диклазурил като фуражна добавка за пуйки за угояване (притежател на разрешителното Janssen Pharmaceutica N.V.) и за изменение на Регламент (ЕО) № 2430/1999 (5) и Регламент за изпълнение (ЕС) № 900/2011 на Комисията от 7 септември 2011 г. за разрешаване на лазалоцид А натрий като фуражна добавка за фазани, токачки, пъдпъдъци и яребици, различни от птици носачки (притежател на разрешителното Alpharma (Белгия) BVBA) (6).
(10)
Като се има предвид, че се предлага увеличение на МГ за диоксини в брашно от ракообразни водни животни, целесъобразно е да бъде съответно увеличен и предвиденият в приложение II към Директива 2002/32/ЕО праг, приложим по отношение на брашно от ракообразни водни животни.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и нито Европейският парламент, нито Съветът възразиха срещу тях,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и II към Директива 2002/32/ЕО се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 744/2012
(2012. gada 16. augusts),
ar ko attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem arsēna, fluora, svina, dzīvsudraba, endosulfāna, dioksīnu, Ambrosia spp., diklazurila un lazalocīda A nātrija sāls daudzumiem un dioksīnu iedarbības robežlielumiem groza I un II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/32/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2002/32/EK noteikts, ka ir aizliegts izmantot dzīvnieku barībai paredzētus produktus, kuros nevēlamo vielu daudzums pārsniedz minētās direktīvas I pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus. Tās II pielikumā noteikti iedarbības robežlielumi izpētes uzsākšanai gadījumos, kad šādu vielu daudzums ir palielināts.
(2)
Lielāki maksimāli pieļaujamie arsēna, fluora, svina un dzīvsudraba daudzumi ir noteikti tādā barības sastāvdaļā kā kalcija karbonāts, un lielāki maksimāli pieļaujamie arsēna un fluora daudzumi ir noteikti tādā barības sastāvdaļā kā magnija oksīds, bet ne tādā barības sastāvdaļā kā kalcija un magnija karbonāts, kas ir dabīgs kalcija karbonāta un magnija karbonāta maisījums. Konsekvences labad ir lietderīgi maksimāli pieļaujamos arsēna, fluora, svina un dzīvsudraba daudzumus tādā barības sastāvdaļā kā kalcija un magnija karbonāts pielāgot tiem maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem, kas ir spēkā attiecībā uz kalcija karbonātu.
(3)
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “EFSA”) zinātniskajā atzinumā par divara hlorīda trihidroksīda (tribāzisks vara hlorīds, TBCC) kā barības piedevas nekaitīgumu un iedarbīgumu (2) secināja, ka būtu lietderīgi šai piedevai noteikt tādu pašu maksimāli pieļaujamo arsēna daudzumu, kāds ir noteikts attiecībā uz vara sulfāta pentahidrātu un vara karbonātu. Ir lietderīgi mainīt maksimāli pieļaujamo arsēna daudzumu divara hlorīda trihidroksīdā.
(4)
Dažās lolojumdzīvniekiem paredzētās kombinētajās barībās ir ievērojams daudzums tādu barības sastāvdaļu kā zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, un/vai jūras aļģu milti. Šajās barības sastāvdaļās ir liela daļa no kopējā arsēna daudzuma. Tomēr šajās barības sastāvdaļās galvenokārt ir organiskais arsēns, kas ir vismazāk toksiskā arsēna forma. Tāpēc ir lietderīgi mainīt maksimāli pieļaujamo arsēna daudzumu lolojumdzīvniekiem paredzētā papildbarībā un kompleksajā barībā, kurās ir zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, un/vai jūras aļģu milti.
(5)
Abi ceolīta minerāli, natrolīts un klinoptilolīts ir natrolīta-fonolīta (E566) un vulkāniskas izcelsmes klinoptilolīta (E567) aktīvās sastāvdaļas. Tāpēc ir lietderīgi maksimāli pieļaujamo svina daudzumu natrolītā-fonolītā (E566) noteikt tādā pašā apmērā kā vulkāniskas izcelsmes klinoptilolītā (E567).
(6)
Lai veicinātu lašu dzimtas zivju zivkopības ilgtspēju, zivju eļļas vietā aizvien biežāk sāk lietot augu eļļas. Tomēr dažos gadījumos šādu aizstāšanu, kurai būtu ļoti labvēlīga ietekme uz jūras vides ilgtspēju, nevar īstenot, jo noteiktais maksimāli pieļaujamais endosulfāna daudzums zivīm paredzētā kompleksajā barībā ir ļoti mazs. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pēc Komisijas pieprasījuma sniedza zinātnisko atzinumu. Paziņojumā par endosulfāna orālo toksiskumu zivīm (3) EFSA norādīja, ka nav novērota būtiska negatīva ietekme uz atklātā jūrā aplokos turētām zivīm (Atlantijas lašiem), kuru barībā endosulfāna daudzums ir 0,1 mg/kg, un ka ir novērota tikai niecīga negatīva ietekme uz tvertnēs turētiem lašiem, kuru barībā endosulfāna daudzums pārsniedz spēkā esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu barībā. Ierobežota pētījuma rezultāti liecina, ka ir dažas norādes uz to, ka tika novērota negatīva ietekme uz tvertnēs turētu Nīlas tilapiju, uzņemot endosulfānu ar barību. Tāpēc ir lietderīgi ierosināt lielāku maksimāli pieļaujamo endosulfāna daudzumu kompleksajā barībā lašu dzimtas zivīm, lai veicinātu zivsaimniecības ilgtspēju, neradot negatīvu ietekmi uz zivju un cilvēku veselību.
(7)
Aktuālie dati liecina, ka dioksīnu daudzums vēžveidīgo miltos, kas ir pārtikas ražošanas blakusprodukts un ko pārsvarā izmanto dekoratīvo zivju barībā 1 % līdz 3 % apmērā, pārsniedz spēkā esošo maksimāli pieļaujamo daudzumu. Lai šos miltus varētu izmantot barībā un samazinātu pārtikas atkritumus, vienlaikus neradot draudus dzīvnieku un cilvēku veselībai, ir lietderīgi nedaudz paaugstināt maksimāli pieļaujamo dioksīna daudzumu vēžveidīgo miltos.
(8)
Direktīvas 2002/32/EK mērķis ir izvairīties no dīgtspējīgu Ambrossia spp. sēklu izplatības vidē. Tā kā sēklas pēc malšanas un drupināšanas vairs nav dīgtspējīgas, graudus un sēklas, kuros Ambrossia spp. sēklu daudzums neatbilst pieļaujamam daudzumam, pirms malšanas vai drupināšanas nav jātīra, ja tiek īstenoti preventīvie pasākumi, lai transportēšanas, uzglabāšanas vai apstrādes laikā novērstu Ambrossia spp. sēklu izplatību vidē.
(9)
Būtu jāveic grozījumi attiecībā uz diklazurilu un lazalocīda A nātrija sāli, lai ņemtu vērā šo vielu atļaujas, kas nesen piešķirtas saskaņā ar Komisijas 2011. gada 23. februāra Regulu (ES) Nr. 169/2011, kas attiecas uz atļauju izmantot diklazurilu kā pārtikas piedevu pērļu vistiņām (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) (4), Komisijas 2011. gada 5. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 888/2011 par atļauju izmantot diklazurilu kā barības piedevu gaļas tītariem (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (5), un Komisijas 2011. gada 7. septembra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 900/2011 par atļauju izmantot lazalocīda A nātrija sāli par barības piedevu fazāniem, pērļu vistiņām, paipalām un irbēm, izņemot dējējputnus (atļaujas turētājs Alpharma (Beļģija) BVBA) (6).
(10)
Ņemot vērā ierosinājumu palielināt maksimāli pieļaujamo dioksīnu daudzumu vēžveidīgo miltos, ir lietderīgi attiecīgi palielināt vēžveidīgo miltiem piemērojamo iedarbības robežlielumu, kas noteikts Direktīvas 2002/32/EK II pielikumā.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. augustā