РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 305/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 9 март 2011 година
за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Правилата на държавите-членки изискват строежите да са проектирани и изпълнени така, че да не застрашават безопасността на хора, домашни животни или имущество, нито да увреждат околната среда.
(2)
Тези правила влияят пряко върху изискванията към строителните продукти. Тези изисквания впоследствие се отразяват в националните стандарти за продуктите, националните технически одобрения и други национални технически спецификации и разпоредби, свързани със строителните продукти.Поради своите различия тези изисквания затрудняват търговията в рамките на Съюза.
(3)
Настоящият регламент следва да не засяга правото на държавите-членки да определят изискванията, които считат за необходими за гарантиране на защитата на здравето, околната среда и работниците при използване на строителни продукти.
(4)
Държавите-членки въведоха разпоредби, включващи изисквания не само по отношение на безопасността на сградите и другите строежи, но също и по отношение на здравето, дълготрайността, икономията на енергия, опазването на околната среда, икономически аспекти и други важни аспекти от обществен интерес. Законовите, подзаконовите и административните разпоредби или съдебната практика, установени на равнището на Съюза или на равнището на държавите-членки по отношение на строежите, могат да се отразят на изискванията към строителните продукти. Доколкото въздействието на такива законови, подзаконови и административни разпоредби или съдебна практика върху функционирането на вътрешния пазар е вероятно да бъде твърде подобно, целесъобразно е те да бъдат считани за „разпоредби“ за целите на настоящия регламент.
(5)
Когато е приложимо, разпоредбите за предвидената употреба или употреби на строителен продукт в държава-членка, имащи за цел изпълнението на основните изисквания към строежите, определят съществените характеристики, чиито експлоатационни показатели следва да се декларират.С цел да се избегне „празна“ декларация за експлоатационните показатели, следва да бъде декларирана поне една от съществените характеристики на строителния продукт, които се отнасят до декларираната употреба или употреби.
(6)
Директива 89/106/ЕИО на Съвета от 21 декември 1988 г. относно сближаването на законовите, подзаконови и административни разпоредби на държавите-членки по отношение на строителните продукти (3) имаше за цел да отстрани техническите бариери пред търговията в сферата на строителните продукти, за да се улесни свободното им движение на вътрешния пазар.
(7)
С оглед постигане на тази цел Директива 89/106/ЕИО предвиждаше създаването на хармонизирани стандарти за строителни продукти и регламентираше получаването на европейски технически одобрения.
(8)
Директива 89/106/ЕИО следва да бъде заменена с цел да се опрости и изясни съществуващата рамка и да се подобрят прозрачността и ефективността на съществуващите мерки.
(9)
Настоящият регламент следва да вземе предвид хоризонталната правна рамка за предлагане на продукти на вътрешния пазар, установена с Регламент (ЕО) № 765/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. за определяне на изискванията за акредитация и надзор на пазара във връзка с предлагането на пазара на продукти (4), както и с Решение 768/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно обща рамка за предлагането на пазара на продукти (5).
(10)
Премахването на техническите бариери в сферата на строителството може да се постигне единствено чрез установяване на хармонизирани технически спецификации за целите на оценяването на експлоатационните показатели на строителни продукти.
(11)
Тези хармонизирани технически спецификации следва да включват изпитване, изчисляване и други средства, определени в хармонизираните стандарти и Европейските документи за оценяване, за оценяване на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителни продукти.
(12)
Държавите-членки в изискванията си към строежите, както и в други национални правила по отношение на съществените характеристики на строителни продукти, следва да използват методи, които са в съответствие с хармонизирани технически спецификации.
(13)
По целесъобразност следва да се насърчава използването в хармонизирани стандарти на класове на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителните продукти, за да се вземат предвид различните нива на основните изисквания към строежите за определени строежи, както и разликите в климата, геологията и географията и други различни условия в държавите-членки.Въз основа на преразгледан мандат европейските органи по стандартизация следва да имат право да установят такива класове в случаите, когато комисията все още не ги е установила.
(14)
Когато дадена предвидена употреба изисква гранични нива по отношение на съществените характеристики, на които трябва да отговарят строителните продукти в държавите-членки, тези нива следва да са установени в хармонизираните технически спецификации.
(15)
При оценяването на експлоатационните показатели на строителен продукт следва също да се вземат под внимание аспектите, свързани със здравето и безопасността, произтичащи от използването на продукта за времето на целия негов жизнен цикъл.
(16)
Граничните нива, определени от Комисията в съответствие с настоящия регламент, следва да бъдат общопризнати стойности за съществените характеристики на въпросния строителен продукт по отношение на разпоредбите в държавите-членки и следва да осигуряват високо равнище на закрила по смисъла на член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(17)
Граничните нива могат да бъдат от техническо или регулаторно естество и може да се отнасят за една-единствена характеристика или да обхващат група характеристики.
(18)
Европейският комитет по стандартизация (CEN) и Европейският комитет по електротехническа стандартизация (CENELEC) са признати за компетентните организации за приемането на хармонизирани стандарти в съответствие с общите насоки за сътрудничество между Комисията и тези две организации, подписани на 28 март 2003 г. Производителите следва да използват тези хармонизирани стандарти, когато данни за тях са били публикувани в Официален вестник на Европейския съюз и в съответствие с критериите, установени съгласно Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юни 1998 г., установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество (6). След постигане на задоволително равнище на технически и научен експертен опит по всички значими аспекти следва да се прибягва в по-голяма степен до хармонизирани стандарти по отношение на строителните продукти, включително, по целесъобразност, и след провеждане на консултация с Постоянния комитет по строителство, като се изисква, чрез възлагане, разработването на такива стандарти въз основа на съществуващите европейски документи за оценяване.
(19)
Процедурите съгласно Директива 89/106/ЕИО за оценяване на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителните продукти, които не са обхванати от хармонизирани стандарти, следва да се опростят с цел да се направят по-прозрачни и да се намалят разходите на производителите на строителни продукти.
(20)
С цел да се позволи на производител на строителен продукт да състави декларация за експлоатационни показатели на строителен продукт, който не е обхванат или не е обхванат напълно от хармонизиран стандарт, е необходимо да се предвиди европейска техническа оценка.
(21)
На производителите на строителни продукти следва да се позволи да поискат издаване на европейски технически оценки за техните продукти въз основа на насоките за Европейско техническо одобрение, установени съгласно Директива 89/106/ЕИО. Поради това правото да се използват тези насоки като европейски документи за оценяване следва да бъде гарантирано.
(22)
Създаването на проект на европейски документи за оценяване и издаването на европейски технически оценки следва да се повери на органи за техническо оценяване (наричани по-долу „ОТО“), определени от държавите-членки. За да се осигури, че ОТО имат необходимата компетентност за изпълняване на тези задачи, изискванията за тяхното определяне следва да се установят на равнището на Съюза.
(23)
ОТО следва да създадат организация (наричана по-долу „организация на ОТО“), подкрепяна финансово, когато е приложимо, от Съюза, която да координира процедурите за създаване на проект на европейски документи за оценяване и за издаване на Европейските технически оценки, като гарантира прозрачността и необходимата поверителност на тези процедури.
(24)
С изключение на предвидените в настоящия регламент случаи, пускането на пазара на строителен продукт, който е обхванат от хармонизиран стандарт или за който е издадена европейска техническа оценка, следва да е придружено от декларация за експлоатационни показатели по отношение на съществените характеристики на строителния продукт съгласно съответните хармонизирани технически спецификации.
(25)
По целесъобразност декларацията за експлоатационни показатели следва да бъде придружена от информация за съдържанието на опасни вещества в строителния продукт, за да се подобрят възможностите за устойчиво строителство и да се улесни разработката на екологично съобразни продукти. Тази информация следва да бъде предоставяна, без да се засягат задълженията, особено по отношение на етикетирането, установени в други инструменти на правото на Съюза, приложими по отношение на опасните вещества, и следва да бъде предоставяна на разположение едновременно с декларацията за експлоатационните показатели и в същия вид, така че да достигне до всички евентуални ползватели на строителни продукти. Информацията за съдържанието на опасни вещества следва първоначално да бъде ограничена до веществата, посочени в членове 31 и 33 от Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), за създаване на Европейска агенция по химикали (7). Обаче конкретните потребности за информация относно съдържанието на опасни вещества в строителните продукти следва да бъдат проучвани допълнително с цел цялостно установяване на спектъра на обхванатите вещества, за да бъде гарантирано високо равнище на защита за работниците, използващи строителни продукти, както и за ползвателите на строежите, включително с оглед на изискванията за рециклиране и/или повторна употреба на компоненти или материали. Настоящият регламент не засяга правата и задълженията на държавите-членки съгласно други инструменти от правото на Европейския съюз, които могат да се прилагат за опасни вещества, по-специално Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 1998 г. относно пускането на пазара на биоциди (8), Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (9), Регламент (ЕО) № 1907/2006, Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците (10) и Регламент (ЕО) № 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси (11).
(26)
Следва да има възможност декларацията за експлоатационни показатели да се номерира според референтния номер на типа продукт.
(27)
Необходимо е да се предвидят опростени процедури за съставяне на декларациите за експлоатационните показатели, за да се намали финансовата тежест за предприятията, особено за малките и средните предприятия (МСП).
(28)
С цел да се осигури, че декларацията за експлоатационни показатели е точна и надеждна, експлоатационните показатели на строителния продукт следва да се оценяват, а производственият процес в производственото предприятие следва да се контролира в съответствие с подходяща система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели на строителния продукт. За даден строителен продукт биха могли да бъдат избрани за прилагане няколко системи, за да се отчете специфичната връзка на някои от неговите съществени характеристики с основните изисквания към строежите.
(29)
Предвид специфичността на строителните продукти и особената насоченост на системата за оценяването им, процедурите за оценяване на съответствието, предвидени в Решение 768/2008/ЕО, и модулите, определени в същото решение, не са подходящи. Ето защо следва да се създадат специфични методи за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителните продукти.
(30)
Поради разликата в значението на маркировката „СЕ“ за строителните продукти в сравнение с общите принципи, определени в Регламент (ЕО) № 765/2008, следва да се въведат специфични разпоредби, за да се осигури яснота в задължението за нанасяне на маркировката „СЕ“ върху строителни продукти и последствията от него.
(31)
Като нанасят маркировката „СЕ“ или поръчват нанасянето на тази маркировка върху строителен продукт, производителите следва да покажат, че поемат отговорност за съответствие на този продукт с декларираните за него експлоатационни показатели.
(32)
Маркировката „СЕ“ следва да се нанася върху всички строителни продукти, за които производителят е съставил декларация за експлоатационни показатели в съответствие с настоящия регламент. Ако не е съставена декларация за експлоатационните показатели, маркировката „CE“ не следва да се нанася.
(33)
Маркировката „СЕ“ следва да бъде единствената маркировка за съответствие на строителния продукт с декларираните експлоатационни показатели и съответствие с приложимите изисквания, свързани със законодателството на Съюза за хармонизация. Все пак може да се използват други маркировки, ако те допринасят за подобряване на защитата на ползвателите на строителни продукти и не са обхванати от действащото законодателство на Съюза за хармонизация.
(34)
За да се избегне ненужното изпитване на строителни продукти, чиито експлоатационни показатели вече са били достатъчно доказани чрез стабилни резултати от предишни изпитвания или от други съществуващи данни, производителят следва да може, при определените в хармонизираните технически спецификации или с решение на Комисията условия, да декларира определено ниво или клас на експлоатационни показатели без изпитване или без по-нататъшно изпитване.
(35)
За да се избегне дублирането на вече проведени изпитвания, производителят на строителен продукт следва да може да използва резултатите от изпитвания, получени от трета страна.
(36)
Следва да се определят условия за използването на опростени процедури за оценяване на експлоатационните показатели на строителните продукти с цел намаляване във възможната степен на разходите, свързани с пускането им на пазара, без намаляване на равнището на безопасност. Производителите, които използват такива опростени процедури, следва да демонстрират по подходящ начин изпълнението на тези условия.
(37)
За да се увеличи въздействието на мерките за надзор на пазара, всички опростени процедури, предвидени в настоящия регламент за оценяване на експлоатационните характеристики на строителните продукти, следва да се прилагат единствено по отношение на физически или юридически лица, произвеждащи продуктите, които пускат на пазара.
(38)
За да се намалят допълнително разходите на микропредприятията за пускането на пазара на произведени от тях строителни продукти, е необходимо да се предвидят опростени процедури за оценяване на експлоатационните показатели, когато въпросните продукти не са предпоставка за сериозни опасения по отношение на безопасността, като същевременно отговарят на приложимите изисквания независимо от произхода на тези изисквания. Предприятията, прилагащи тези опростени процедури, следва допълнително да докажат, че отговарят на изискванията за микропредприятия. Освен това те следва да изпълняват приложимите процедури за проверка на постоянството на експлоатационните показатели, предвидени в хармонизираните технически спецификации за техните продукти.
(39)
За индивидуално проектиран и произведен строителен продукт производителят следва да може да използва опростени процедури за оценяване на експлоатационните показатели, ако може да бъде доказано съответствието на пуснатия на пазара продукт с приложимите изисквания.
(40)
Рамката за тълкуване на определението „несерийно производство“, което ще се използва за различните строителни продукти, обхванати от настоящия регламент, следва да се установи от Комисията, като се консултира Постоянният комитет по строителство.
(41)
Всички икономически оператори, които участват във веригата на доставка и дистрибуция, следва да предприемат подходящи мерки, за да гарантират, че пускат или предоставят на пазара само строителни продукти, които отговарят на изискванията на настоящия регламент, който има за цел гарантиране на експлоатационните показатели на строителните продукти и изпълнение на основните изисквания към строежите. По-специално вносителите и дистрибуторите на строителни продукти следва да са запознати със съществените характеристики, за които съществуват разпоредби на пазара на Съюза, и със специфичните изисквания на държавите-членки по отношение на основните изисквания към строежите и следва да използват тези познания при своите търговски сделки.
(42)
Важно е да се осигури достъп до националните технически правила, така че предприятията, и по-специално МСП, да могат да събират надеждна и точна информация относно действащото законодателство в държавата-членка, на чийто пазар възнамеряват да пуснат или предоставят своите продукти. Ето защо за тази цел държавите-членки следва да определят звена за контакт относно продукти в строителството. В допълнение към задачите, определени в член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 764/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно установяване на процедурите, свързани с прилагането на някои национални технически правила за продукти, законно предлагани на пазара в други държави-членки (12), звената за контакт относно продукти в строителството следва също да предоставят информация и за правилата, приложими при влагането, сглобяването и монтажа на даден тип строителен продукт.
(43)
С цел да се улесни свободното движение на стоки, звената за контакт относно продукти в строителството следва да осигуряват безплатно информация относно разпоредбите, които имат за цел изпълнението на основните изисквания към строежите, приложими за предвидената употреба на всеки строителен продукт на територията на всяка държава-членка. Звената за контакт относно продукти в строителството може също да предоставят на икономическите оператори и допълнителна информация или мнения. За предоставянето на допълнителна информация звената за контакт относно продукти в строителството следва да могат да начисляват такси, съразмерни на разходите за предоставянето на такава информация или мнения. Наред с това държавите-членки следва да гарантират предоставянето на достатъчно ресурси за звената за контакт относно продукти в строителството.
(44)
Тъй като създаването на звена за контакт относно продукти в строителството не следва да оказва влияние върху разпределението на функциите между компетентните органи в регулаторните системи на държавите-членки, следва да бъде възможно държавите-членки да създават звена за контакт относно продукти в строителството съгласно регионалната или местната компетентност. Държавите-членки следва да имат възможност да поверят ролята на звена за контакт относно продукти в строителството на вече съществуващи звена за контакт, създадени в съответствие с други инструменти на Съюза, с цел да се избегне ненужното увеличаване на броя на звената за контакт и да се опростят административните процедури. С цел да не се увеличават административните разходи за предприятията и за компетентните органи, държавите-членки следва също така да имат възможност да поверят ролята на звена за контакт относно продукти в строителството не само на съществуващите служби в рамките на публичната администрация, но и на националните центрове в рамките на системата SOLVIT, търговските камари, съсловните и частните организации.
(45)
Звената за контакт относно продукти в строителството следва да бъдат в състояние да изпълняват своите функции по начин, който спомага за избягването на конфликт на интереси, особено във връзка с процедурите за получаване на маркировката „СЕ“.
(46)
За целите на осигуряване на еквивалентно и последователно прилагане на законодателството на Съюза за хармонизация държавите-членки следва да осъществяват ефективен надзор на пазара. Регламент (ЕО) № 765/2008 предоставя основните условия за функционирането на такъв надзор на пазара, по-специално по отношение на програмите, финансирането и налагането на санкции.
(47)
Отговорността на държавите-членки за безопасността, здравето и други аспекти от обхвата на основните изисквания към строежите на тяхна територия следва да се признае в предпазна клауза, определяща подходящи защитни мерки.
(48)
Тъй като е необходимо да се осигури в целия Съюз еднакво ниво на работата на органите, извършващи оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели на строителните продукти, и тъй като всички такива органи следва да изпълняват функциите си на едно и също ниво и в условията на честна конкуренция, следва да се определят изисквания към тези органи, които искат да бъдат нотифицирани за целите на настоящия регламент. Следва също така да бъдат предвидени разпоредби за наличието на подходяща информация за такива органи и тяхното наблюдение.
(49)
С цел да се осигури съгласувано ниво на качеството при оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели на строителните продукти, е необходимо да се установят и изисквания, приложими към органите, които нотифицират на Комисията и другите държави-членки органите, изпълняващи тези задачи.
(50)
В съответствие с член 291 от ДФЕС правилата и общите принципи за контрола от страна на държавите-членки над упражняването от Комисията на изпълнителните ѝ правомощия следва да се установяват предварително в регламент, приет в съответствие с обикновената законодателна процедура. До приемането на този нов регламент продължава да се прилага Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (13), с изключение на процедурата по регулиране с контрол, която вече не се прилага.
(51)
За да се постигнат целите на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят правомощия да приема определени делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. От особена важност е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно равнище.
(52)
По-специално Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове, които излагат условията за ползване на уебсайтове за представяне на декларацията за експлоатационни показатели.
(53)
Тъй като е необходим период от време, за да се осигури създаването на рамката за правилното функциониране на настоящия регламент, неговото прилагане следва да се отложи с изключение на разпоредбите относно определянето на ОТО, нотифициращите органи и нотифицираните органи, създаването на организация на ОТО и създаването на постоянен комитет по строителство.
(54)
Комисията и държавите-членки в сътрудничество със заинтересованите страни следва да организират информационни кампании за осведомяване на строителния сектор, по-специално икономическите оператори и ползвателите на строителни продукти, за установяването на общ технически език, разпределянето на отговорностите между отделните икономически оператори и ползвателите, нанасянето на маркировката „СЕ“ върху строителни продукти, преразглеждането на основните изисквания към строежите и системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели.
(55)
В основното изискване към строежите относно устойчиво използване на природните ресурси следва особено да се отчетат възможността за рециклиране на строежите, материалите и частите от тях, останали след разрушаване, трайността на строежите и използването на екологично съвместими суровини и вторични материали в строежите.
(56)
За оценяване на устойчивото използване на ресурсите и на въздействието на строежите върху околната среда следва да се използват екологични декларации за продукти, когато съществуват такива.
(57)
Когато е възможно, следва да бъдат изготвяни единни европейски методи за установяване на съответствие с основните изисквания съгласно приложение I.
(58)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно постигане на правилно функциониране на вътрешния пазар на строителни продукти посредством хармонизирани технически спецификации за изразяване на експлоатационните показатели на строителните продукти, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради нейния мащаб и последици, може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя условията за пускането или предоставянето на пазара на строителни продукти посредством установяването на хармонизирани правила за това как да се изразят експлоатационните показатели на строителните продукти по отношение на техните съществени характеристики и за използването на маркировката „СЕ“ за тези продукти.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„строителен продукт“ означава всеки продукт или комплект, който е произведен и пуснат на пазара за трайно влагане в строежи или в части от тях и чиито експлоатационни показатели имат отражение върху експлоатационните характеристики на строежите по отношение на основните изисквания към строежите;
2.
„комплект“ означава строителен продукт, пуснат на пазара от един-единствен производител, под формата на набор от най-малко два отделни компонента, които трябва да бъдат сглобени, за да бъдат вложени в строежите;
3.
„строежи“ означава сгради и строителни съоръжения;
4.
„съществени характеристики“ означава онези характеристики на строителния продукт, които имат отношение към основните изисквания към строежите;
5.
„експлоатационни показатели на строителния продукт“ означава експлоатационните показатели, свързани със съответните съществени характеристики, изразени като ниво, клас или в описание;
6.
„ниво“ означава резултатът от оценяването на експлоатационните показатели на строителен продукт по отношение на неговите съществени характеристики, изразен като числена стойност;
7.
„клас“ означава ограничен от минимална и максимална стойност обхват от нива на експлоатационните показатели на строителен продукт;
8.
„гранично ниво“ означава минимално или максимално ниво на експлоатационен показател на съществена характеристика на строителен продукт;
9.
„тип продукт“ означава набор от представителни нива или класове на експлоатационни показатели на строителен продукт по отношение на неговите съществени характеристики, който е произведен при използването на определена комбинация от суровини или други елементи чрез специфичен производствен процес;
10.
„хармонизирани технически спецификации“ означава хармонизирани стандарти и европейски документи за оценяване;
11.
„хармонизиран стандарт“ означава стандарт, приет от един от европейските органи по стандартизация, изброени в приложение I към Директива 98/34/ЕО въз основа на издадено от Комисията искане в съответствие с член 6 от посочената директива;
12.
„европейски документ за оценяване“ означава документ, приет от организацията на ОТО за целите на издаване на европейски технически оценки;
13.
„европейска техническа оценка“ означава документираната оценка на експлоатационните показатели на строителен продукт по отношение на неговите съществени характеристики съгласно съответния европейски документ за оценяване;
14.
„предвидена употреба“ означава предвидената употреба на строителния продукт, както е определена в приложимата хармонизирана техническа спецификация;
15.
„специфична техническа документация“ означава документация, която доказва, че методите в рамките на приложимата система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели са били заменени с други методи, при условие че резултатите, получени чрез въпросните други методи, са еквивалентни на резултатите, получени чрез методите за изпитване от съответния хармонизиран стандарт;
16.
„предоставяне на пазара“ означава всяка доставка на строителен продукт за дистрибуция или използване на пазара на Съюза в процеса на търговска дейност срещу заплащане или безплатно;
17.
„пускане на пазара“ означава предоставянето на строителен продукт на пазара на Съюза за първи път;
18.
„икономически оператор“ означава производител, вносител, дистрибутор или упълномощен представител;
19.
„производител“ означава всяко физическо или юридическо лице, което произвежда строителен продукт или което възлага проектирането или производството на такъв продукт и предлага този продукт на пазара със своето име или търговска марка;
20.
„дистрибутор“ означава всяко физическо или юридическо лице във веригата на доставка, различно от производителя или вносителя, което предоставя строителен продукт на пазара;
21.
„вносител“ означава всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което пуска на пазара на Съюза строителен продукт от трета държава;
22.
„упълномощен представител“ означава всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което е упълномощено писмено от производител да действа от негово име във връзка с определени задачи;
23.
„изтегляне“ означава всяка мярка, целяща предотвратяване на предоставянето на пазара на строителен продукт, който е във веригата на доставка;
24.
„изземване“ означава всяка мярка, целяща да постигне връщане на строителен продукт, който вече е бил предоставен на крайния ползвател;
25.
„акредитация“ има значението, дадено за понятието в Регламент (ЕО) № 765/2008;
26.
„производствен контрол в предприятието“ означава документираният постоянен вътрешен контрол на производството в производственото предприятие съгласно съответните хармонизирани технически спецификации;
27.
„микропредприятие“ означава микропредприятие, както е определено в препоръките на Комисията от 6 май 2003 г. относно определенията за микро-, малки и средни предприятия (14);
28.
„жизнен цикъл“ означава последователните и взаимосвързани етапи от живота на строителен продукт, от придобиването на суровини или създаването му от природни ресурси до крайното му депониране.
Член 3
Основни изисквания към строежите и съществени характеристики на строителните продукти
1. Основните изисквания към строежите, определени в приложение I, съставляват основата за изготвяне на мандатите за стандарти и на хармонизираните технически спецификации.
2. Съществените характеристики на строителните продукти се определят в хармонизирани технически спецификации във връзка с основните изисквания към строежите.
3. За определени групи строителни продукти, които са обхванати от хармонизиран стандарт, когато това е целесъобразно и във връзка с предвидената за тях употреба, посочена в хармонизираните стандарти, Комисията определя посредством делегирани актове в съответствие с член 60 онези съществени характеристики, за които производителят трябва да декларира експлоатационните показатели на продукта при пускането му на пазара.
Когато е целесъобразно, Комисията определя посредством делегирани актове в съответствие с член 60 и граничните нива за експлоатационните показатели на съществените характеристики, които трябва да се декларират.
ГЛАВА II
ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИОННИ ПОКАЗАТЕЛИ И МАРКИРОВКА „CE“
Член 4
Декларация за експлоатационни показатели
1. Когато даден строителен продукт е обхванат от хармонизиран стандарт или отговаря на издадена за него европейска техническа оценка, производителят съставя декларация за експлоатационни показатели при пускането на такъв продукт на пазара.
2. Когато даден строителен продукт е обхванат от хармонизиран стандарт или отговаря на издадена за него европейска техническа оценка, информация под всякаква форма за неговите експлоатационни показатели по отношение на съществените характеристики, определени в приложимите хармонизирани технически спецификации, може да се предостави, само ако е включена или изрично посочена в декларацията за експлоатационни показатели, с изключение на случаите, в които не е била съставена декларация за експлоатационни показатели, в съответствие с член 5.
3. Чрез съставянето на декларацията за експлоатационни показатели производителят поема отговорност за съответствието на строителния продукт с декларираните експлоатационни показатели. Ако няма обективни признаци за обратното, държавите-членки приемат, че съставената от производителя декларация за експлоатационни показатели е точна и надеждна.
Член 5
Дерогация от задължението за съставяне на декларация за експлоатационни показатели
Чрез дерогация от член 4, параграф 1 и при липса на разпоредби на Съюза или национални разпоредби, изискващи деклариране на съществените характеристики там, където се предвижда строителните продукти да бъдат използвани, производителят може да не съставя декларация за експлоатационни показатели при пускането на пазара на строителен продукт, който е обхванат от хармонизиран стандарт, когато:
а)
строителният продукт е произведен индивидуално или по поръчка на клиент не чрез серийно производство в отговор на специфична заявка и е монтиран на един-единствен определен строеж от производител, който отговаря за безопасното влагане на продукта в строежа, в съответствие с приложимите национални правила и под отговорността на онези, които отговарят за безопасното изпълнение на строежа, определени съгласно приложимите национални правила;
б)
строителният продукт е произведен на строителния обект, за да бъде вложен в съответния строеж в съответствие с приложимите национални правила и под отговорността на онези, които отговарят за безопасното изпълнение на строежа, определени съгласно приложимите национални правила; или
в)
строителният продукт е произведен по традиционен начин или по начин, съобразен с опазването на културното наследство, и чрез непромишлен процес за подходящо обновяване на строежи, които са официално защитени като част от определена околна среда или поради специалната им архитектурна или историческа стойност, при спазване на приложимите национални правила.
Член 6
Съдържание на декларацията за експлоатационни показатели
1. Декларацията за експлоатационни показатели изразява експлоатационните показатели на строителните продукти по отношение на съществените характеристики на тези продукти съгласно съответните хармонизирани технически спецификации.
2. Декларацията за експлоатационни показатели съдържа по-специално следната информация:
а)
референтен номер на типа продукт, за който е била съставена декларацията за експлоатационни показатели;
б)
системата или системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели на строителния продукт, изложени в приложение V;
в)
референтния номер и датата на издаване на хармонизирания стандарт или европейската техническа оценка, които са били използвани при оценяването на всяка една съществена характеристика;
г)
ако е приложимо, референтния номер на използваната специфична техническа документация и изискванията, на които според производителя отговаря продуктът.
3. Декларацията за експлоатационни показатели съдържа освен това:
а)
предвидената употреба или употреби на строителния продукт в съответствие с приложимата хармонизирана техническа спецификация;
б)
списъка на съществените характеристики, така както са определени в хармонизираната техническа спецификация за декларираната предвидена употреба или употреби;
в)
експлоатационните показатели на най-малко една от съществените характеристики на строителния продукт, имаща отношение към декларираната предвидена употреба или употреби;
г)
ако е приложимо, експлоатационните показатели на строителния продукт по нива или класове, или в описание, ако е необходимо, въз основа на изчисления, по отношение на съществените му характеристики, определени в съответствие с член 3, параграф 3;
д)
експлоатационните показатели на тези съществени характеристики на строителния продукт, които са свързани с предвидената употреба или употреби, като се вземат предвид разпоредбите по отношение на предвидената употреба или употреби, където производителят предвижда продуктът да се предоставя на пазара;
е)
означението „NPD“ (неустановени експлоатационни показатели) - за изброените съществени характеристики, за които не са декларирани експлоатационни показатели;
ж)
когато за този продукт е издадена европейска техническа оценка, експлоатационните показатели по нива или класове, или в описание, на строителния продукт по отношение на всички съществени характеристики, съдържащи се в съответната европейска техническа оценка.
4. Декларацията за експлоатационни показатели се съставя, като се използва образецът, посочен в приложение III.
5. Информацията, посочена в член 31, или, в зависимост от случая, в член 33 от Регламент (ЕО) № 1907/2006, се предоставя заедно с декларацията за експлоатационните показатели.
Член 7
Предоставяне на декларацията за експлоатационни показатели
1. На хартиен носител или по електронен път се осигурява копие от декларацията за експлоатационни показатели на всеки продукт, който се предоставя на пазара.
Въпреки това, когато на един ползвател се доставя партида от същия продукт, тя може да се придружава от едно копие на декларацията за експлоатационни показатели - на хартиен носител или по електронен път.
2. Предоставя се копие на хартиен носител от декларацията за експлоатационни показатели, в случай че получателят поиска това.
3. Чрез дерогация от параграфи 1 и 2 копие на декларацията за експлоатационни показатели може да се предостави на уебсайт в съответствие с условията, които трябва да бъдат определени от Комисията посредством делегирани актове в съответствие с член 60. Тези условия, наред с другото, гарантират наличността на декларацията за експлоатационни показатели поне през периода, посочен в член 11, параграф 2.
4. Декларацията за експлоатационни показатели се предоставя на езика или езиците, които се изискват в държавата-членка, където се предоставя продуктът.
Член 8
Основни принципи и използване на маркировката „СЕ“
1. За маркировката „CE“ се прилагат основните принципи, определени в член 30 от Регламент (ЕО) № 765/2008.
2. Маркировката „СЕ“ се нанася върху онези строителни продукти, за които производителят е съставил декларация за експлоатационни показатели в съответствие с членове 4 и 6.
Ако декларация за експлоатационни показатели не е била съставена от производителя в съответствие с членове 4 и 6, маркировката „CE“ не се нанася.
Като нанасят или поръчват нанасянето на маркировката „СЕ“, производителите показват, че поемат отговорност за съответствието на строителния продукт с декларираните експлоатационни показатели, както и за спазването на всички приложими изисквания, установени в настоящия регламент и в друго съответно законодателство на Съюза за хармонизация, предвиждащи нейното нанасяне.
Правилата за нанасяне на маркировката „СЕ“, предвидени в друго свързано с въпроса законодателство на Съюза за хармонизация, се прилагат, без да се засяга настоящият параграф.
3. За всеки строителен продукт, който е обхванат от хармонизиран стандарт или за който е била издадена европейска техническа оценка, маркировката „СЕ“ е единствената маркировка, която потвърждава съответствието на строителния продукт с декларираните експлоатационни показатели по отношение на съществените характеристики, обхванати от същия хармонизиран стандарт или от европейска техническа оценка.
Във връзка с това държавите-членки не включват позовавания или отменят позоваванията в националното законодателство на маркировка, различна от маркировката „СЕ“, потвърждаваща съответствие с декларираните експлоатационни показатели по отношение на съществените характеристики, обхванати от хармонизиран стандарт.
4. Държава-членка не забранява и не възпрепятства в рамките на своята територия или в своята юрисдикция предоставянето на пазара или употребата на строителни продукти, носещи маркировката „СЕ“, когато декларираните експлоатационни показатели отговарят на изискванията за тази употреба в тази държава-членка.
5. Държава-членка гарантира употребата на строителните продукти, носещи маркировката „СЕ“, да не се възпрепятства от правила или условия, наложени от публични органи или от частни органи, действащи като публично предприятие или като публичен орган въз основа на монополна позиция или на публичен мандат, когато декларираните експлоатационни показатели отговарят на изискванията за тази употреба в тази държава-членка.
6. Методите, използвани от държавите-членки в изискванията им към строежите, както и други национални правила по отношение на съществените характеристики на строителни продукти са в съответствие с хармонизираните стандарти.
Член 9
Правила и условия за нанасянето на маркировката „СЕ“
1. Маркировката „СЕ“ се нанася върху строителния продукт или върху закрепен за него етикет така, че да бъде видима, четлива и незаличима. Когато това не е възможно или не може да бъде гарантирано поради естеството на продукта, тя се поставя върху опаковката или в придружаващите документи.
2. Маркировката „СЕ“ е следвана от двете последни цифри на годината, през която е била нанесена за първи път, наименованието и регистрирания адрес на производителя или идентификационния знак, който позволява лесно и недвусмислено идентифициране на наименованието и адреса на производителя, уникалния идентификационен код на типа продукт, референтния номер на декларацията за експлоатационни показатели, нивата или класовете на декларираните експлоатационни показатели, референтен номер на приложената хармонизирана техническа спецификация, идентификационния номер на нотифицирания орган, ако е приложимо, и предвидената употреба, както е определена в приложената хармонизирана техническа спецификация.
3. Маркировката „СЕ“ се нанася, преди строителният продукт да бъде пуснат на пазара. Тя може да бъде следвана от пиктограма или някакъв друг знак, по-конкретно указващ специален риск или употреба.
Член 10
Звена за контакт относно продукти в строителството
1. Държавите-членки определят звена за контакт относно продукти в строителството съгласно член 9 от Регламент (ЕО) № 764/2008.
2. Членове 10 и 11 от Регламент (ЕО) № 764/2008 се прилагат за звена за контакт относно продукти в строителството.
3. Във връзка със задачите, определени в член 10, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 764/2008, всяка държава-членка гарантира звената за контакт относно продукти в строителството да предоставят информацията, като използват прозрачни и лесно разбираеми термини, за разпоредбите на нейна територия, имащи за цел изпълнение на основните изисквания към строежите, приложими за предвидената употреба на всеки строителен продукт, както е предвидено в член 6, параграф 3, буква д) от настоящия регламент.
4. Звената за контакт относно продукти в строителството трябва да могат да изпълняват своите функции по начин, който спомага за избягването на конфликт на интереси, особено във връзка с процедурите за получаване на маркировката „СЕ“.
ГЛАВА III
ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА ИКОНОМИЧЕСКИТЕ ОПЕРАТОРИ
Член 11
Задължения на производителите
1. Производителите съставят декларацията за експлоатационни показатели в съответствие с членове 4 и 6 и нанасят маркировката „СЕ“ в съответствие с членове 8 и 9.
Като основа за декларацията за експлоатационни показатели производителите изготвят техническа документация, в която са описани всички съответни елементи, свързани с изискващата се система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели.
2. Производителите съхраняват техническата документация и декларацията за експлоатационни показатели за срок от 10 години след пускането на пазара на строителния продукт.
Ако е целесъобразно, Комисията може с делегирани актове в съответствие с член 60 да изменя този срок за групи строителни продукти въз основа на очакваната продължителност на живота или ролята на строителния продукт в строежите.
3. Производителите гарантират, че съществуват процедури, които да гарантират запазването на декларираните експлоатационни показатели при серийно производство. Промените в типа продукт и в приложимите хармонизирани технически спецификации се вземат предвид по подходящ начин.
Когато се счита за целесъобразно за гарантиране на точността, надеждността и стабилността на декларираните експлоатационни показатели на даден строителен продукт, производителите провеждат изпитвания на проби от строителни продукти, пуснати или предоставени на пазара, провеждат разследвания и ако е необходимо, поддържат регистър за оплаквания, за несъответстващи на изискванията продукти и за изземвания на продукти, като информират дистрибуторите за всяко такова наблюдение.
4. Производителите гарантират техните строителни продукти да имат нанесен тип, партиден или сериен номер или някакъв друг елемент, който позволява тяхната идентификация или, когато размерът или естеството на продукта не позволява това, изискваната информация да е представена върху опаковката или в документ, който придружава строителния продукт.
5. Производителите посочват върху строителния продукт или, когато това не е възможно, върху опаковката на продукта, или в придружаващ го документ своето име, регистрирано търговско наименование или регистрирана търговска марка и адреса, на който може да се осъществи връзка с тях. Адресът посочва едно-единствено място, където производителят може да бъде намерен.
6. Когато предоставят на пазара строителен продукт, производителите гарантират, че продуктът се придружава от инструкции и информация за безопасност на език, определен от съответната държава-членка, който да бъде лесно разбираем от ползвателите.
7. Производители, които считат или имат основание да считат, че даден строителен продукт, който са пуснали на пазара, не съответства на декларацията за експлоатационни показатели или не отговаря на други приложими изисквания от настоящия регламент, предприемат незабавно необходимите коригиращи мерки, за да приведат строителния продукт в съответствие или, ако това е целесъобразно, да го изтеглят, или да го изземат. Освен това, когато продуктът представлява риск, производителите информират незабавно компетентните национални органи на държавите-членки, в които са предоставили строителния продукт на пазара, като предоставят подробни данни, по-специално за несъответствието с изискванията и за всякакви предприети коригиращи мерки.
8. При обосновано искане от компетентен национален орган производителите му предоставят цялата информация и документация, необходима за доказване на съответствието на строителния продукт с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на други приложими изисквания от настоящия регламент, на лесно разбираем за посочения орган език. Те си сътрудничат с този орган, по негово искане, при всяко действие, предприето за отстраняване на рисковете, свързани със строителните продукти, които те са пуснали на пазара.
Член 12
Упълномощени представители
1. Производителят може да определи с писмено пълномощно упълномощен представител.
Изготвянето на техническата документация не е част от пълномощието на упълномощения представител.
2. Упълномощеният представител изпълнява задачите, определени в пълномощието. Пълномощието позволява на упълномощения представител да извършва най-малко следните задачи:
а)
да съхранява на разположение на националните органи за надзор декларацията за експлоатационни показатели и техническата документация за срока, посочен в член 11, параграф 2;
б)
при обосновано искане от страна на компетентен национален орган да предостави на този орган цялата информация и документация, необходима за доказване на съответствието на строителния продукт с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на други приложими изисквания в настоящия регламент;
в)
да сътрудничи на компетентните национални органи, по тяхно искане, при всяко действие, предприето за отстраняване на рисковете, свързани със строителните продукти, попадащи в компетентността му на упълномощен представител.
Член 13
Задължения на вносителите
1. Вносителите пускат на пазара на Съюза единствено строителни продукти, които отговарят на приложимите изисквания на настоящия регламент.
2. Преди да пуснат строителен продукт на пазара, вносителите гарантират, че производителят е извършил оценяването и проверката на постоянството на експлоатационните показатели. Те гарантират, че производителят е изготвил техническата документация, посочена в член 11, параграф 1, втора алинея, и декларацията за експлоатационни показатели в съответствие с членове 4 и 6. Те гарантират също така, че на продукта, когато се изисква, е нанесена маркировката „СЕ“, че продуктът е придружен от необходимите документи и че производителят е спазил изискванията, посочени в член 11, параграфи 4 и 5.
Когато вносителят счита или има основание да счита, че строителният продукт не съответства на декларацията за експлоатационни показатели или не отговаря на други приложими изисквания от настоящия регламент, вносителят не пуска строителния продукт на пазара, докато не се постигне съответствие с придружаващата го декларация за експлоатационни показатели и спазване на другите приложими изисквания по настоящия регламент или докато декларацията за експлоатационни показатели не бъде коригирана. Освен това, когато строителният продукт представлява риск, вносителят информира за това производителя и органите за надзор на пазара.
3. Вносителите посочват върху строителния продукт или, когато това не е възможно, върху неговата опаковка, или в придружаващ го документ своето име, регистрирано търговско наименование или регистрирана търговска марка и адреса, на който може да се осъществи връзка с тях.
4. Когато предоставят на пазара строителен продукт, вносителите гарантират, че продуктът се придружава от инструкции и информация за безопасност на език, определен от съответната държава-членка, който да бъде лесно разбираем за ползвателите.
5. Вносителите гарантират, че докато отговарят за даден строителен продукт, условията на съхранение или транспорт не застрашават неговото съответствие с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на другите приложими изисквания в настоящия регламент.
6. Когато се счита за целесъобразно за гарантиране на точността, надеждността и стабилността на декларираните експлоатационни показатели на даден строителен продукт, вносителите провеждат изпитвания на проби от пуснатите или предоставени на пазара строителни продукти, провеждат разследване и ако е необходимо, поддържат регистър за оплаквания, за несъответстващи на изискванията продукти и за изземвания на продукти, като информират дистрибуторите за всяко такова наблюдение.
7. Вносители, които считат или имат основание да считат, че даден строителен продукт, който са пуснали на пазара, не съответства на декларацията за експлоатационни показатели или не отговаря на други приложими изисквания от настоящия регламент, предприемат незабавно необходимите коригиращи мерки, за да приведат строителния продукт в съответствие или, ако това е целесъобразно, да го изтеглят, или да го изземат. Освен това, когато продуктът представлява риск, вносителите информират незабавно компетентните национални органи на държавите-членки, в които са предоставили строителния продукт на пазара, като предоставят подробни данни, по-специално за несъответствието с изискванията и за всякакви предприети коригиращи мерки.
8. Вносителите съхраняват за срока, посочен в член 11, параграф 2, копие от декларацията за експлоатационни показатели на разположение на органите за надзор на пазара и гарантират, че при поискване техническата документация се предоставя на разположение на тези органи.
9. При обосновано искане от компетентен национален орган вносителите му предоставят цялата информация и документация, необходима за доказване на съответствието на строителния продукт с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на други приложими изисквания от настоящия регламент, на лесно разбираем за посочения орган език. Те си сътрудничат с този орган, по негово искане, при всяко действие, предприето за отстраняване на рисковете, свързани със строителните продукти, които те са пуснали на пазара.
Член 14
Задължения на дистрибуторите
1. Когато предоставят строителен продукт на пазара, дистрибуторите действат с дължимата грижа по отношение на изискванията на настоящия регламент.
2. Преди да предоставят строителен продукт на пазара, дистрибуторите гарантират, че на продукта, когато това се изисква, е нанесена маркировката „СЕ“ и че той се придружава от документите, изисквани съгласно настоящия регламент, и от инструкциите и информацията за безопасност на език, определен от държавата-членка, който да бъде лесно разбираем за ползвателите. Дистрибуторите гарантират също така, че производителят и вносителят са спазили изискванията, посочени съответно в член 11, параграфи 4 и 5, и член 13, параграф 3.
Когато дистрибутор счита или има основание да счита, че строителният продукт не съответства на декларацията за експлоатационни показатели или че не отговаря на други приложими изисквания от настоящия регламент, дистрибуторът не предоставя строителния продукт на пазара, докато не се постигне съответствие с придружаващата го декларация за експлоатационни показатели и спазване на другите приложими изисквания по настоящия регламент или докато декларацията за експлоатационни показатели не бъде коригирана. Освен това, когато продуктът представлява риск, дистрибуторът информира за това производителя или вносителя, както и органите за надзор на пазара.
3. Дистрибуторът гарантира, докато отговаря за даден строителен продукт, че условията на съхранение или транспорт не застрашават неговото съответствие с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на други приложими изисквания от настоящия регламент.
4. Дистрибутори, които считат или имат основание да считат, че даден строителен продукт, който са предоставили на пазара, не съответства на декларацията за експлоатационни показатели или не отговаря на други приложими изисквания от настоящия регламент, правят необходимото да бъдат взети коригиращи мерки, необходими за привеждане на продукта в съответствие, за неговото изтегляне или изземване, ако това е целесъобразно. Освен това, когато продуктът представлява риск, дистрибуторите незабавно информират за това компетентните национални органи на държавите-членки, в които са предоставили продукта на пазара, като предоставят подробни данни, по-специално за несъответствието с изискванията и за всякакви предприети коригиращи мерки.
5. При обосновано искане от компетентен национален орган дистрибуторите му предоставят цялата информация и документация, необходима за доказване на съответствието на строителния продукт с декларацията за експлоатационни показатели и спазването на други приложими изисквания от настоящия регламент, на лесно разбираем за този орган език. Те си сътрудничат с този орган, по негово искане, при всяко действие, предприето за отстраняване на рисковете, свързани със строителните продукти, които те са предоставили на пазара.
Член 15
Случаи, при които задълженията на производителите се прилагат към вносителите и дистрибуторите
Вносител или дистрибутор се счита за производител за целите на настоящия регламент и е носител на задълженията на производителя по член 11, когато пуска продукт на пазара със свое име или търговска марка или когато променя строителен продукт, който вече е пуснат на пазара, по такъв начин, че може да бъде засегнато съответствието с декларацията за експлоатационни показатели.
Член 16
Идентифициране на икономическите оператори
За срока, посочен в член 11, параграф 2, икономическите оператори, по искане на органите за надзор на пазара, идентифицират следното:
а)
всеки икономически оператор, който им е доставил продукт;
б)
всеки икономически оператор, на когото са доставили продукт.
ГЛАВА IV
ХАРМОНИЗИРАНИ ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ
Член 17
Хармонизирани стандарти
1. Европейските органи по стандартизация, изброени в приложение I към Директива 98/34/ЕО, създават хармонизирани стандарти на основата на искания (наричани по-долу „мандати“), които се издават от Комисията в съответствие с член 6 от посочената директива след консултиране с Постоянния комитет по строителство, посочен в член 64 от настоящия регламент (наричан по-долу „Постоянен комитет по строителство“).
2. Когато заинтересованите страни участват в процеса на разработване на хармонизираните стандарти в съответствие с този член, европейските органи по стандартизация гарантират, че различните категории заинтересовани страни във всички случаи са представени по справедлив и обективен начин.
3. Хармонизираните стандарти предвиждат методите и критериите за оценяване на експлоатационните показатели на строителните продукти по отношение на съществените им характеристики.
Когато е предвидено в съответния мандат, хармонизираният стандарт се отнася за предвидената употреба на продуктите, които са обхванати от него.
Когато е целесъобразно и без да се застрашават точността, надеждността или стабилността на резултатите, хармонизираните стандарти предвиждат методи, които са по-малко обременителни в сравнение с изпитването за оценяване на експлоатационните показатели на строителните продукти по отношение на съществените им характеристики.
4. Европейските органи по стандартизация определят с хармонизирани стандарти приложимия производствен контрол в предприятието, при което се отчитат специфичните условия на производствения процес на съответния строителен продукт.
Хармонизираният стандарт включва техническите подробности, необходими за прилагане на системата за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели.
5. Комисията прави оценка на съответствието на хармонизираните стандарти, създадени от европейските органи по стандартизация със съответния мандат.
Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз списък с данни за хармонизираните стандарти, които отговарят на съответните мандати.
За всеки хармонизиран стандарт в списъка се посочва следното:
а)
референтни номера на заменени хармонизирани технически спецификации, ако има такива;
б)
начална дата на периода на едновременно прилагане;
в)
крайна дата на периода на едновременно прилагане.
Комисията публикува всяка актуализация на този списък.
От началната дата на периода на едновременно прилагане може да се използва хармонизиран стандарт за съставяне на декларация за експлоатационни показатели за даден строителен продукт, който е обхванат от този стандарт. Националните органи по стандартизация са задължени да транспонират хармонизираните стандарти в съответствие с Директива 98/34/ЕО.
Без да се засягат разпоредбите на членове 36-38, от крайната дата на периода на едновременно прилагане хармонизираният стандарт е единственото средство, което се използва за съставяне на декларация за експлоатационни показатели на строителен продукт, който е обхванат от него.
В края на периода на едновременно прилагане несъвместимите национални стандарти се отменят и държавите-членки прекратяват действието на всички несъвместими национални разпоредби.
Член 18
Официално възражение срещу хармонизирани стандарти
1. Когато държава-членка или Комисията считат, че даден хармонизиран стандарт не отговаря напълно на изискванията, установени в съответния мандат, съответната държава-членка или Комисията, след като се консултира с Постоянния комитет по строителство, поставя въпроса пред комитета, създаден съгласно член 5 от Директива 98/34/ЕО, като представя своите аргументи. Посоченият комитет, след като се консултира със съответните европейски органи по стандартизация, представя становището си без забавяне.
2. В светлината на становището на комитета, създаден съгласно член 5 от Директива 98/34/ЕО, Комисията взема решение дали да публикува, да не публикува, да публикува с ограничения, да запази, да запази с ограничения или да оттегли позоваванията на съответния хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз.
3. Комисията информира съответния европейски орган по стандартизация за своето решение и ако е необходимо, изисква преразглеждане на съответния хармонизиран стандарт.
Член 19
Европейски документ за оценяване
1. След подаване на искане от производител за европейска техническа оценка организацията на ОТО изготвя и приема Европейския документ за оценяване за всеки строителен продукт, който не е обхванат или не е обхванат напълно от хармонизиран стандарт и чиито експлоатационни показатели по отношение на съществените му характеристики не могат да бъдат напълно оценени в съответствие със съществуващ хармонизиран стандарт, защото, inter alia:
а)
продуктът не попада в обхвата на нито един от съществуващите хармонизирани стандарти;
б)
предвиденият в хармонизирания стандарт метод за оценяване не е подходящ за поне една съществена характеристика на продукта; или
в)
хармонизираният стандарт не предвижда метод за оценяване по отношение на поне една съществена характеристика на продукта.
2. При процедурата за приемане на европейски документ за оценяване се следват принципите, посочени в член 20, като се спазват член 21 и приложение II.
3. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 60 за изменение на приложение II и установяване на допълнителни процедурни правила за разработването и приемането на европейски документ за оценяване.
4. По целесъобразност Комисията взема, след като се е консултирала с Постоянния комитет по строителство, съществуващите европейски документи за оценяване като основа за мандатите, които се предоставят съгласно член 17, параграф 1, с оглед разработване на хармонизирани стандарти по отношение на продуктите, посочени в параграф 1 от настоящия член.
Член 20
Принципи за разработването и приемането на европейски документи за оценяване
1. Процедурата за разработване и приемане на европейски документи за оценяване:
а)
е прозрачна за съответния производител;
б)
налага подходящи задължителни срокове, за да се избегне необосновано забавяне;
в)
отчита по подходящ начин защитата на търговската тайна и поверителност;
г)
предвижда възможност за адекватно участие на Комисията;
д)
е икономически ефективна за производителя; както и
е)
осигурява необходимата колегиалност и координация между органите за техническо оценяване, определени за въпросния продукт.
2. Органите за техническо оценяване заедно с организацията на органите за техническо оценяване поемат всички разходи за разработването и приемането на европейски документи за оценяване.
Член 21
Задължения на ОТО, който получава искане за европейска техническа оценка
1. ОТО, който е получил искане за европейска техническа оценка, информира производителя, ако строителният продукт е обхванат напълно или частично от хармонизирана техническа спецификация, както следва:
а)
когато продуктът е напълно обхванат от хармонизиран стандарт, ОТО уведомява производителя, че в съответствие с член 19, параграф 1 не може да бъде издадена европейска техническа оценка;
б)
когато продуктът е напълно обхванат от европейски документ за оценяване, ОТО уведомява производителя, че такъв документ ще бъде използван като основа за издаването на Европейската техническа оценка;
в)
когато продуктът не е обхванат или не е обхванат напълно от хармонизирана техническа спецификация, ОТО прилага процедурите, посочени в приложение II, или тези, установени в съответствие с член 19, параграф 3.
2. В случаите, посочени в параграф 1, букви б) и в), ОТО информира организацията на органите за техническо оценяване и Комисията за съдържанието на искането и се позовава на съответното решение на Комисията за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, което ОТО възнамерява да приложи към този продукт, или за липсата на такова решение на Комисията.
3. Ако Комисията прецени, че за строителния продукт не съществува подходящо решение за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, се прилага член 28.
Член 22
Публикуване
Европейските документи за оценяване, приети от организацията на ОТО, се изпращат на Комисията, която публикува списък с данните на окончателните европейски документи за оценяване в Официален вестник на Европейския съюз.
Комисията публикува всяка актуализация на този списък.
Член 23
Уреждане на спорове в случай на разногласия между ОТО
Ако в рамките на предвидените крайни срокове органите за техническо оценяване не постигнат съгласие относно европейски документ за оценяване, организацията на ОТО отнася въпроса до Комисията за подходящо намиране на решение.
Член 24
Съдържание на Европейския документ за оценяване
1. Европейският документ за оценяване съдържа най-малкото общо описание на строителния продукт, списък със съществените характеристики, които имат отношение към предвидената употреба на продукта, определена от производителя, и които са договорени между производителя и организацията на ОТО, както и методите и критериите за оценяване на експлоатационните показатели на продукта по отношение на тези съществени характеристики.
2. В Европейския документ за оценяване са изложени принципите за приложимия производствен контрол в предприятието, които следва да се прилагат, при отчитане на условията на производствения процес на въпросния строителен продукт.
3. Когато експлоатационните показатели на някои от съществените характеристики на продукта могат да бъдат подходящо оценени с методи и критерии, които вече са установени в други хармонизирани технически спецификации или в насоките, посочени в член 66, параграф 3, или са използвани в съответствие с член 9 от Директива 89/106/ЕИО преди 1 юли 2013 г. във връзка с издаването на Европейски технически одобрения, тези съществуващи методи и критерии се включват като част от европейския документ за оценяване.
Член 25
Официални възражения срещу европейски документи за оценяване
1. Когато държава-членка или Комисията прецени, че даден европейски документ за оценяване не отговоря напълно на изискванията, които трябва да се спазят във връзка с основните изисквания към строежите, посочени в приложение I, съответната държава-членка или Комисията поставя въпроса пред Постоянния комитет по строителство, като представя своите аргументи. Постоянният комитет по строителство, след като се консултира с организацията на ОТО, представя становището си без забавяне.
2. В светлината на становището на Постоянния комитет по строителство Комисията взема решение дали да публикува, да не публикува, да публикува с ограничения, да запази, да запази с ограничения или да оттегли позоваванията на съответния европейски документ за оценяване в Официален вестник на Европейския съюз.
3. Комисията съответно информира организацията на ОТО и ако е необходимо, изисква преразглеждане на съответния европейски документ за оценяване.
Член 26
Европейска техническа оценка
1. Европейската техническа оценка се издава от ОТО по искане на производител на основата на европейски документ за оценяване, установен в съответствие с процедурите, посочени в член 21 и приложение II.
При условие че е налице европейски документ за оценяване, европейска техническа оценка може да бъде издадена дори когато е издаден мандат за хармонизиран стандарт. Това издаване е възможно до началото на периода на едновременно прилагане, определен от Комисията в съответствие с член 17, параграф 5.
2. Европейската техническа оценка включва експлоатационните показатели, които трябва да се декларират, по нива или класове, или в описание, на онези съществени характеристики, които са договорени от производителя и ОТО, получаващ искането за европейска техническа оценка, за декларираната предвидена употреба, и техническите подробности, необходими за прилагане на системата за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели.
3. За да осигури еднаквото прилагане на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение за определяне на формата на европейската техническа оценка в съответствие с процедурата, посочена в член 64, параграф 2.
Член 27
Нива или класове на експлоатационни показатели
1. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 60, за да определя класове на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителните продукти.
2. Когато комисията е определила класове на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителни продукти, европейските органи по стандартизация използват тези класове в хармонизирани стандарти. Организацията на ОТО използва тези класове в европейски документи за оценяване, когато е необходимо.
Когато класовете на експлоатационните показатели по отношение на съществените характеристики на строителни продукти не са определени от Комисията, те могат да бъдат определени от европейските органи по стандартизация в хармонизирани стандарти въз основа на преразгледан мандат.
3. Когато е предвидено в съответния мандат, европейските органи по стандартизация установяват в хармонизираните стандарти гранични нива по отношение на съществените характеристики и, при целесъобразност, за предвидени употреби, на които трябва да отговарят строителните продукти в държавите-членки.
4. Когато европейските органи по стандартизация са установили класове на експлоатационни показатели в хармонизиран стандарт, организацията на ОТО използва тези класове в европейски документи за оценяване, ако са приложими за строителния продукт.
Когато се счита за целесъобразно, организацията на ОТО, със съгласието на Комисията и след консултация с Постоянния комитет по строителство, може да определя в европейския документ за оценяване класове на експлоатационни показатели и гранични нива по отношение на съществените характеристики на даден строителен продукт в рамките на неговата предвидена употреба, както е предвидена от производителя.
5. Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 60, за да определи условията, при които се счита, че даден строителен продукт отговаря на определено ниво или клас на експлоатационни показатели, без изпитване или без по-нататъшно изпитване.
Когато Комисията не е определила такива условия, те могат да бъдат определени от европейските органи по стандартизация в хармонизирани стандарти въз основа на преразгледан мандат.
6. Когато Комисията е установила системи за класификация в съответствие с параграф 1, държавите-членки могат да определят нивата или класовете на експлоатационните показатели, на които трябва да отговарят строителните продукти по отношение на техните съществени характеристики, единствено в съответствие с тези системи за класификация.
7. Европейските органи по стандартизация и организацията на ОТО зачитат нуждите от регулация на държавите-членки, когато определят граничните нива или класовете на експлоатационните показатели.
Член 28
Оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели
1. Оценяването и проверката на постоянството на експлоатационните показатели на строителните продукти по отношение на съществените им характеристики се извършват в съответствие с една от системите, определени в приложение V.
2. Чрез делегирани актове в съответствие с член 60 Комисията определя и може да преразглежда, като взема предвид по-специално въздействието върху здравето и безопасността на хората и върху околната среда, коя система или системи са приложими за даден строителен продукт или група строителни продукти, или дадена съществена характеристика. При това Комисията също взема предвид документирания опит, предоставен от националните органи във връзка с надзора на пазара.
Комисията избира най-малко обременителната система или системи, съответстващи на изпълнението на основните изисквания към строежите.
3. Така определената система или системи се указва(т) в мандатите за хармонизирани стандарти и в хармонизираните технически спецификации.
ГЛАВА V
ОРГАНИ ЗА ТЕХНИЧЕСКО ОЦЕНЯВАНЕ
Член 29
Определяне, наблюдение и оценяване на органите за техническо оценяване
1. Държавите-членки могат да определят органи за техническо оценяване в рамките на своята територия, по-специално за една или няколко продуктови области, изброени в таблица 1 от приложение IV.
Държавите-членки, които са определили ОТО, съобщават на другите държави-членки и на Комисията неговото наименование, адрес и продуктовите области, за които този ОТО е определен.
2. Комисията прави обществено достояние по електронен път списъка на ОТО, в който са посочени продуктовите области, за които те са определени, като се стреми да постигне възможно най-високо равнище на прозрачност.
Комисията прави обществено достояние всяка актуализация на този списък.
3. Държавите-членки наблюдават дейностите и компетентността на определените от тях ОТО и ги оценяват според съответните изисквания, посочени в таблица 2 от приложение IV.
Държавите-членки информират Комисията за националните си процедури за определяне на ОТО, за наблюдението на дейността и компетентността им, както и за всяка промяна в тази информация.
4. Комисията приема насоки за оценяване на ОТО след консултация с Постоянния комитет по строителство.
Член 30
Изисквания към ОТО
1. ОТО извършва оценяване и издава европейската техническа оценка в продуктова област, за която е бил определен.
ОТО отговаря на изискванията, установени в таблица 2 от приложение IV, в рамките на определения му обхват.
2. ОТО правят обществено достояние организационната си структура и имената на членовете на своите вътрешни органи за вземане на решение.
3. Когато даден ОТО вече не отговаря на посочените в параграф 1 изисквания, държавата-членка оттегля определянето на този ОТО за съответната продуктова област и информира за това Комисията и другите държави-членки.
Член 31
Координация на ОТО
1. ОТО създават организация за техническо оценяване.
2. Организацията на ОТО се счита за орган, който преследва цел от общ европейски интерес по смисъла на член 162 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (15).
3. Общите цели на сътрудничество и административните и финансови условия, свързани с безвъзмездните средства, отпускани на организацията на ОТО, могат да се определят в рамково споразумение за партньорство, подписано от Комисията и от тази организация, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (16) (Финансовият регламент) и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Европейският парламент и Съветът се информират за сключването на такова споразумение.
4. Организацията на ОТО изпълнява най-малко следните задачи:
а)
организира координацията на ОТО и, при необходимост, обезпечава сътрудничеството и консултация с другите заинтересовани страни;
б)
гарантира, че между ОТО се споделят примери на най-добри практики с цел насърчаване на по-голяма ефективност и предоставяне на по-добри услуги на промишлеността;
в)
координира прилагането на процедурите, посочени в член 21 и приложение II, и предоставя необходимата за тази цел подкрепа;
г)
разработва и приема Европейските документи за оценяване;
д)
информира Комисията по всякакви въпроси, свързани с подготовката на Европейските документи за оценяване, и за всякакви аспекти, свързани с тълкуването на процедурите, посочени в член 21 и приложение II, и предлага подобрения на Комисията въз основа на придобития опит;
е)
съобщава всякакви наблюдения относно даден ОТО, който не изпълнява задачите си в съответствие с процедурите, предвидени в член 21 и приложение II, на Комисията и на държавата-членка, която е определила този ОТО;
ж)
гарантира, че приетите европейски документи за оценяване и референтните номера на европейските технически оценки са обществено достояние.
Организацията на ОТО разполага със секретариат за изпълнението на тези задачи.
5. Държавите-членки гарантират, че ОТО участват в дейността на организацията на ОТО с финансови средства и персонал.
Член 32
Финансиране от Съюза
1. На организацията на ОТО може да се предостави финансиране от Съюза за изпълнение на задачите, посочени в член 31, параграф 4.
2. Бюджетните кредити, отпускани за задачите, посочени в член 31, параграф 4, се определят всяка година от бюджетния орган в рамките на действащата финансова рамка.
Член 33
Правила за финансиране
1. За изпълнение на задачите, посочени в член 31, параграф 4, за които могат да се отпускат безвъзмездни средства в съответствие с Финансовия регламент, финансирането от Съюза се предоставя на организацията на ОТО без покана за подаване на предложения.
2. Дейността на секретариата на организацията на ОТО, посочена в член 31, параграф 4, може да се финансира въз основа на безвъзмездни средства за оперативни разходи. При подновяване безвъзмездните средства за оперативни разходи не намаляват автоматично.
3. Споразуменията за безвъзмездни средства могат да разрешават покриване на режийните разходи на бенефициера в предварително установен размер от не повече от 10 % от общите допустими преки разходи за действия, освен когато непреките разходи на бенефициера са покрити от безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от общия бюджет на Съюза.
Член 34
Управление и наблюдение
1. Бюджетните кредити, определени от бюджетния орган за финансиране на задачите, посочени в член 31, параграф 4, могат също да обхванат административните разходи, свързани с подготовка, наблюдение, проверка, одит и оценка, които са пряко необходими за постигане на целите на настоящия регламент, и по-специално изследвания, срещи, информационни дейности и публикации, разходи, свързани с информационните мрежи за обмен на информация, и всички други разходи за административна и техническа помощ, които Комисията може да използва за дейности, свързани с разработването и приемането на европейски документи за оценяване и издаването на европейски технически оценки.
2. Комисията оценява целесъобразността на задачите, посочени в член 31, параграф 4, финансирани от Съюза предвид изискванията на политиките и законодателството на Съюза, и информира Европейския парламент и Съвета за резултата от тази оценка до 1 януари 2017 г. и на всеки четири години след това.
Член 35
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира при изпълнение на дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза да са защитени посредством прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и други незаконни дейности, посредством ефективни проверки и възстановяване на неправомерно изплатените суми и, при откриване на нередности, посредством ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (17), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (19).
2. За дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, понятието за нередности, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало като последица нанасянето на вреда на общия бюджет на Съюза или на бюджети, управлявани от него, чрез неоправдано перо на разходи.
3. Всички споразумения и договори, произтичащи от настоящия регламент, предвиждат наблюдение и финансов контрол от Комисията или всеки представител, който тя упълномощава, както и одити от Сметната палата, които при необходимост могат да се извършат на място.
ГЛАВА VI
ОПРОСТЕНИ ПРОЦЕДУРИ
Член 36
Използване на подходяща техническа документация
1. При определянето на типа продукт производителят може да замени изпитването на типа или изчисляването на типа с подходяща техническа документация, която доказва, че:
а)
за една или няколко съществени характеристики на строителния продукт, който производителят пуска на пазара, се счита, че продуктът постига определено ниво или клас на експлоатационни показатели без изпитване или изчисляване или без по-нататъшно изпитване или изчисляване в съответствие с условията, определени в съответната хармонизирана техническа спецификация или решение на Комисията;
б)
включеният в обхвата на хармонизиран стандарт строителен продукт, който производителят пуска на пазара, съответства на типа продукт на друг строителен продукт, произведен от друг производител и вече изпитан съгласно съответния хармонизиран стандарт. Когато тези условия са изпълнени, на производителя е позволено да декларира експлоатационни показатели, съответстващи на всички или на част от резултатите от изпитването на другия продукт. Производителят може да използва резултатите от изпитване, получени от друг производител, само след като е получил разрешение от този производител, който остава отговорен за точността, надеждността и стабилността на тези резултати; или
в)
включеният в обхвата на хармонизирана техническа спецификация строителен продукт, който производителят пуска на пазара, е система от компоненти, които той надлежно сглобява, като следва точни инструкции, дадени от доставчика на такава система или на компонент от нея, който вече е изпитал тази система или този компонент по отношение на една или няколко от съществените ѝ(му) характеристики съгласно съответната хармонизирана техническа спецификация. Когато тези условия са изпълнени, на производителя е позволено да декларира експлоатационни показатели, съответстващи на всички или на част от резултатите от изпитване на доставената му система или компонент. Производителят може да използва резултатите от изпитване, получени от друг производител или доставчик на системи, само след като е получил разрешение от този производител или доставчик на системи, който остава отговорен за точността, надеждността и стабилността на тези резултати.
2. Ако строителният продукт, посочен в параграф 1, принадлежи към група строителни продукти, за които приложимата система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели е система 1 + или 1, както са определени в приложение V, подходящата техническа документация, посочена в параграф 1, се проверява от нотифициран орган по сертификация на продукти, както е посочено в приложение V.
Член 37
Използване на опростени процедури от микропредприятия
Микропредприятията, произвеждащи строителни продукти, които са обхванати от хармонизиран стандарт, могат да заменят определянето на типа продукт въз основа на изпитването на типа за приложимите системи 3 и 4, както са посочени в приложение V, като използва методи, различни от съдържащите се в приложимия хармонизиран стандарт. Тези производители могат също така да третират строителни продукти, за които се прилага система 3, в съответствие с разпоредбите за система 4. Когато производител използва тези опростени процедури, производителят доказва съответствието на строителния продукт с приложимите изисквания посредством специфична техническа документация, както и еквивалентността на използваните процедури с процедурите, установени в хармонизираните стандарти.
Член 38
Други опростени процедури
1. По отношение на строителни продукти, които са обхванати от хармонизиран стандарт и които са произведени индивидуално или по желанието на клиент не чрез серийно производство, в отговор на специфична поръчка, и които са монтирани на един-единствен определен строеж, производителят може да замени частта за оценяване на експлоатационни показатели от приложимата система, както е определена в приложение V, със специфична техническа документация, доказваща съответствие на този продукт с приложимите изисквания, както и еквивалентността на използваните процедури с процедурите, установени в хармонизираните стандарти.
2. Ако строителният продукт, посочен в параграф 1, принадлежи към група строителни продукти, за които приложимата система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели е система 1 + или 1, както са определени в приложение V, специфичната техническа документация се проверява от нотифициран орган по сертификация на продукти, както е посочено в приложение V.
ГЛАВА VII
НОТИФИЦИРАЩИ ОРГАНИ И НОТИФИЦИРАНИ ОРГАНИ
Член 39
Нотификация
Държавите-членки нотифицират Комисията и другите държави-членки за органи, оправомощени да изпълняват задачи като трети страни в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели съгласно настоящия регламент (наричани по-долу „нотифицирани органи“).
Член 40
Нотифициращи органи
1. Държавите-членки определят нотифициращ орган, който е отговорен за установяването и провеждането на необходимите процедури за оценка и нотифициране на органите, които да бъдат оправомощени да изпълняват задачи като трети страни в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели за целите на настоящия регламент и за наблюдението на нотифицираните органи, включително на тяхното съответствие с член 43.
2. Държавите-членки могат да решат, че оценката и наблюдението, посочени в параграф 1, се провеждат от техен национален орган по акредитация по смисъла и в съответствие с Регламент (ЕО) № 765/2008.
3. Когато нотифициращият орган делегира или възлага по друг начин извършването на оценката, нотификацията или наблюдението, посочени в параграф 1, на орган, който не е правителствена структура, този орган е юридическо лице и отговаря mutatis mutandis на изискванията, установени в член 41. Освен това този орган разполага с механизми за покриване на отговорността, произтичаща от дейността му.
4. Нотифициращият орган поема пълната отговорност за задачите, изпълнявани от органа, посочен в параграф 3.
Член 41
Изисквания, свързани с нотифициращите органи
1. Нотифициращият орган се създава по такъв начин, че да не възникне конфликт на интереси с нотифицираните органи.
2. Нотифициращият орган е организиран и работи по такъв начин, че да се запазят обективността и безпристрастността на неговата дейност.
3. Нотифициращият орган e организиран по такъв начин, че всяко решение, свързано с нотифицирането на орган, който предстои да бъде оправомощен да изпълнява задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели, да се взема от компетентни лица, различни от онези, които са извършили оценката.
4. Нотифициращият орган не предлага и не извършва дейности, които се извършват от нотифицираните органи, или консултантски услуги с търговска цел или на конкурентна основа.
5. Нотифициращият орган запазва поверителността на получената информация.
6. Нотифициращият орган разполага с достатъчен на брой компетентен персонал за правилното изпълнение на своите задачи.
Член 42
Задължение на държавите-членки за предоставяне на информация
Държавите-членки информират Комисията за националните си процедури за оценка и нотифициране на органите, които предстои да бъдат оправомощени да изпълняват задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели, и за наблюдението на нотифицираните органи, както и за всякакви промени в тази връзка.
Комисията прави тази информация обществено достояние.
Член 43
Изисквания към нотифицираните органи
1. За целите на нотификацията всеки нотифициран орган отговаря на изискванията, установени в параграфи 2-11.
2. Нотифицираният орган се създава съгласно националното право и има юридическа правосубектност.
3. Нотифицираният орган е трета страна, независима от организацията или от строителния продукт, които оценява.
Орган, принадлежащ към стопанска асоциация или професионална федерация, които представляват предприятия, участващи в проектирането, производството, доставката, сглобяването, използването или поддръжката на строителните продукти, които той оценява, може да се счита за такъв орган,при условие че неговата независимост и липса на конфликт на интереси са доказани.
4. Нотифицираният орган, неговото висше ръководство и персоналът, отговорен за изпълняване на задачите като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели, не могат да бъдат проектант, производител, доставчик, лице, което монтира, купувач, собственик, ползвател или осъществяващ поддръжката на строителните продукти, които той оценява, нито упълномощен представител на някое от тези лица. Това не изключва употребата на оценявани продукти, които са необходими за работата на нотифицирания орган, или употребата на продуктите за лични цели.
Нотифицираният орган, неговото висше ръководство и персоналът, отговорен за изпълняване на задачите като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели, не могат да вземат пряко участие в проектирането, производството или изграждането, предлагането на пазара, монтирането, използването или поддръжката на тези строителни продукти, нито да представляват лицата, ангажирани в тези дейности. Те не участват в никаква дейност, която може да е в конфликт с независимостта на тяхната преценка и почтеност, по отношение на дейностите, за които са били нотифицирани. Това се прилага по-конкретно за консултантските услуги.
Нотифицираният орган гарантира дейността на неговите поделения или подизпълнители да не оказва влияние върху поверителността, обективността и безпристрастността на неговата дейност по оценяване и/или проверка.
5. Нотифицираният орган и неговият персонал изпълняват задачите като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели с най-висока степен на почтено професионално поведение и необходима техническа компетентност в конкретната област и трябва да са напълно свободни от всякакъв натиск и подбуди, особено финансови, които могат да повлияят на тяхната преценка или на резултатите от дейността им по оценяване и/или проверка, особено от лица или групи лица, заинтересовани от резултатите от тези дейности.
6. Нотифицираният орган е способен да изпълнява всички задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, възложени му в съответствие с приложение V, по отношение на които е бил нотифициран, независимо дали тези задачи се изпълняват от самия нотифициран орган или от негово име и на негова отговорност.
По всяко време и за всяка система за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, и за всеки вид или категория строителни продукти, съществени характеристики и задачи, във връзка с които е бил нотифициран, нотифицираният орган има на разположение следното:
а)
необходимия персонал с технически познания и достатъчен и подходящ опит за изпълнение на задачите като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели;
б)
необходимото описание на процедурите, съгласно които се извършва оценяването на експлоатационните показатели, за да се гарантира прозрачността, и възможност за повтаряне на тези процедури. Той прилага подходящи политика и процедури, които да позволяват разграничение между задачите, които изпълнява като нотифициран орган, и други дейности;
в)
необходимите процедури за изпълнение на своите дейности, които надлежно отчитат размера на дадено предприятие, сектора, в който осъществява дейност, неговата структура, степента на сложност на съответната технология на продукта и масовия или сериен характер на производството.
Нотифицираният орган разполага със средствата, необходими за изпълнението по подходящ начин на техническите и административни задачи, свързани с дейностите, за които е нотифициран, и с достъп до нужното оборудване или съоръжения.
7. Персоналът, отговорен за провеждане на дейностите, във връзка с които органът е бил нотифициран, притежава следното:
а)
задълбочено техническо и професионално обучение обхващащо всички задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели в съответния обхват, за който органът е бил нотифициран;
б)
задоволително познаване на изискванията за оценките и проверките, които те извършват, както и подходящи правомощия за осъществяване на такива действия;
в)
подходящо познаване и разбиране на приложимите хармонизирани стандарти и на съответните разпоредби на регламента;
г)
способността, изисквана за изготвянето на сертификати, записи и доклади, които доказват, че оценките и проверките са били направени.
8. Безпристрастността на нотифицирания орган, на висшето му ръководство и на оценяващия му персонал е гарантирана.
Възнаграждението на висшето ръководство на нотифицирания орган и на неговия персонал, отговорен за оценките, не зависи от броя на извършените оценки или от резултатите от тях.
9. Нотифицираният орган сключва застраховка за покриване на отговорността му, освен ако отговорността се поема от държавата съгласно националното законодателство или държавата-членка е пряко отговорна за извършваното оценяване и/или проверка.
10. Персоналът на нотифицирания орган е длъжен да пази служебна тайна по отношение на информацията, получена при изпълнение на задачите по приложение V, освен по отношение на компетентните административни органи на държавата-членка, в която осъществява дейността си. Правата на собственост са защитени.
11. Нотифицираният орган участва във или гарантира, че персоналът, отговорен за оценките, е информиран за съответните дейности по стандартизация и дейностите на координационната група на нотифицираните органи, създадена съгласно настоящия регламент, и прилага като общи насоки административните решения и документи, издадени в резултат от работата на тази група.
Член 44
Презумпция за съответствие
Нотифициран орган, който предстои да бъде оправомощен да изпълнява задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, който докаже своето съответствие с критериите, определени в съответните хармонизирани стандарти или части от тях, данните за които са били публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, се счита, че отговаря на изискванията, посочени в член 43, доколкото приложимите хармонизирани стандарти обхващат тези изисквания.
Член 45
Поделения и подизпълнители на нотифицираните органи
1. Когато нотифициран орган възлага на подизпълнител определени задачи, свързани със задачите като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, или използва поделенията си, той гарантира, че подизпълнителят или поделението отговарят на изискванията, посочени в член 43, и информира нотифициращия орган за това.
2. Нотифицираният орган поема цялата отговорност за задачите, изпълнявани от подизпълнители или поделения, независимо от това къде са установени те.
3. Дейностите могат да бъдат възлагани на подизпълнител или извършвани от поделение само със съгласието на клиента.
4. Нотифицираният орган съхранява на разположение на нотифициращия орган съответните документи относно оценката на квалификацията на всеки подизпълнител или поделение и относно задачите, изпълнени от такива лица съгласно приложение V.
Член 46
Използване на съоръжения извън лабораториите за изпитване на нотифицирания орган
1. По искане на производителя и когато е оправдано по технически, икономически или логистични причини, нотифицираните органи могат да решат да извършат изпитванията, посочени в приложение V, за системите на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели 1+, 1 и 3 или да възложат извършването на такива изпитвания под техен надзор или в производствените предприятия, като се използва оборудването за изпитване на вътрешната лаборатория на производителя, или, при предварително съгласие на производителя, във външна лаборатория, като се използва оборудването за изпитване на тази лаборатория.
Нотифицираните органи, извършващи такива изпитвания, са специално определени като компетентни да работят извън своите собствени акредитирани съоръжения за изпитване.
2. Преди да извърши тези изпитвания, нотифицираният орган проверява дали изискванията на метода за изпитване са изпълнени и преценява дали:
а)
оборудването за изпитване има подходяща система за калибриране и проследимостта на измерванията е гарантирана;
б)
качеството на резултатите от изпитването е обезпечено.
Член 47
Заявление за нотифициране
1. За да бъде оправомощен да изпълнява задачи като трета страна в процеса на оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, органът подава заявление за нотифициране до нотифициращия орган на държавата-членка, в която е установен.
2. Заявлението се придружава от описание на дейностите, които ще се изпълняват, от описание на процедурите за оценяване и/или проверка, за които органът твърди, че е компетентен, от сертификат за акредитация, когато има такъв, издаден от националния орган за акредитация по смисъла на Регламент (ЕО) № 765/2008, който удостоверява, че органът отговаря на изискванията, посочени в член 43.
3. Когато съответният орган не може да представи сертификат за акредитация, той представя пред нотифициращия орган всички документи, необходими за проверката, признаването и редовното наблюдение на неговото съответствие с изискванията, посочени в член 43.
Член 48
Процедура по нотифициране
1. Нотифициращите органи могат да нотифицират само органи, които отговарят на изискванията, посочени в член 43.
2. Те нотифицират Комисията и другите държави-членки, по-специално като използват средството за електронно нотифициране, създадено и поддържано от Комисията.
По изключение, за случаите, посочени в приложение V, точка 3, за които не е налице подходящото електронно средство, се приема хартиено копие на нотификацията.
3. Нотификацията включва всички подробности за функциите, които ще се изпълняват, референтните номера на съответните хармонизирани технически спецификации и за целите на системата, посочена в приложение V, съществените характеристики, за които органът е компетентен.
Въпреки това референтните номера на съответните хармонизирани технически спецификации не се изискват в случаите, изложени в приложение V, точка 3.
4. Когато нотифицирането не се основава на сертификат за акредитация, посочен в член 47, параграф 2, нотифициращият орган предоставя на Комисията и на другите държави-членки всички документи, които удостоверяват компетентността на нотифицирания орган и съществуващите правила, които гарантират, че този орган ще бъде редовно наблюдаван и ще продължи да отговаря на изискванията, определени в член 43.
5. Съответният орган може да изпълнява дейностите на нотифициран орган, само ако пред Комисията или пред другите държави-членки не са повдигнати възражения в срок от две седмици след нотифицирането, когато е използван сертификат за акредитация, или в срок от два месеца след нотифицирането - когато не е използван сертификат за акредитация.
Само такъв орган се счита за нотифициран орган за целите на настоящия регламент.
6. Комисията и другите държави-членки се нотифицират за всякакви последващи промени, свързани с нотификацията.
Член 49
Идентификационни номера и списъци на нотифицираните органи
1. Комисията определя идентификационен номер за всеки нотифициран орган.
Тя определя само един такъв номер, дори ако органът е нотифициран съгласно няколко акта на Съюза.
2. Комисията прави обществено достояние списъка на органи, нотифицирани съгласно настоящия регламент, включително определените им идентификационни номера и дейностите, за които са нотифицирани, по-специално като използва средството за електронно нотифициране, създадено и поддържано от Комисията.
Комисията осигурява актуализирането на този списък.
Член 50
Промени в нотификацията
1. Когато даден нотифициращ орган е констатирал или е бил уведомен, че даден нотифициран орган вече не отговаря на изискванията, посочени в член 43, или че не изпълнява задълженията си, нотифициращият орган ограничава, спира действието или оттегля нотификацията, според случая, в зависимост от сериозността на неспазването на изискванията или на неизпълнението на задълженията. Той незабавно информира за това Комисията и другите държави-членки, по-специално като използва средството за електронно нотифициране, създадено и поддържано от Комисията.
2. В случай на оттегляне, ограничаване или спиране на действието на нотификацията или в случай че нотифицираният орган е преустановил дейността си, съответната нотифицираща държава-членка предприема подходящите стъпки, за да гарантира, че досиетата на този орган се обработват от друг нотифициран орган или се съхраняват на разположение на отговорните нотифициращи органи и органите за надзор на пазара, при искане от тяхна страна.
Член 51
Оспорване на компетентността на нотифицирани органи
1. Комисията проучва всички случаи, в които тя има съмнения или пред нея са изразени съмнения относно компетентността на даден нотифициран орган или в непрекъснатото изпълнение от страна на нотифициран орган на изискванията и възложените му отговорности.
2. Нотифициращата държава-членка при поискване представя пред Комисията цялата информация, свързана с основанията за нотификацията или за поддържане на компетентността на съответния орган.
3. Комисията гарантира цялата чувствителна информация, получена по време на проучването, да се третира като поверителна.
4. Когато Комисията констатира, че нотифициран орган не отговаря или е престанал да отговаря на изискванията за нотификация, тя информира нотифициращата държава-членка за това и отправя искане държавата-членка да предприеме необходимите коригиращи мерки, включително оттегляне на нотификацията, ако е необходимо.
Член 52
Задължения на нотифицираните органи при осъществяване на дейността им
1. Нотифицираните органи изпълняват задачите като трета страна в съответствие със системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, посочени в приложение V.
2. Оценявания и проверки на постоянството на експлоатационни показатели се извършват при наличието на прозрачност по отношение на производителя и по съразмерен начин, като се избягва ненужната тежест за икономическите оператори. Нотифицираните органи изпълняват дейността си, като надлежно отчитат размера на предприятието, сектора, в който предприятието осъществява дейността си, неговата структура, степента на сложност на съответната технология на продукта и масовия или сериен характер на производството.
Като правят това, нотифицираните органи все пак спазват степента на взискателност, която се изисква за продукта съгласно настоящия регламент, и значението на продукта за изпълнение на всички основни изисквания към строежите.
3. Когато по време на първоначалната проверка на производствената площадка и на производствения контрол в предприятието нотифицираният орган установи, че производителят не е осигурил постоянство на експлоатационни показатели на произведения продукт, той изисква от производителя да предприеме подходящи коригиращи мерки и не издава сертификат.
4. Когато в процеса на дейностите по наблюдение, целящи проверка на постоянството на експлоатационни показатели на произведения продукт, нотифицираният орган установи, че даден строителен продукт вече няма същите експлоатационни показатели в сравнение с тези на типа продукт, той изисква от производителя да предприеме подходящи коригиращи мерки и спира действието или отнема сертификата му, ако е необходимо.
5. Когато не са предприети коригиращи мерки или те не дадат необходимия резултат, нотифицираният орган ограничава, спира действието или отнема всякакви сертификати, в зависимост от случая.
Член 53
Задължения на нотифицираните органи за предоставяне на информация
1. Нотифицираните органи информират нотифициращия орган за следното:
а)
всякакъв отказ, ограничение, спиране на действието или отнемане на сертификати;
б)
всякакви обстоятелства, които влияят върху обхвата и условията за нотифициране;
в)
всички искания за информация за проведени дейности по оценяване и/или проверка на постоянството на експлоатационни показатели, които са получили от органи за надзор на пазара;
г)
при поискване, задачите като трета страна в съответствие със системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели, проведени в обхвата на нотификацията им, и всяка друга извършена дейност, включително презгранични дейности и възлагане на подизпълнители.
2. Нотифицираните органи предоставят на другите органи, нотифицирани съгласно настоящия регламент и изпълняващи подобни задачи като трета страна в съответствие със системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационни показатели и за строителни продукти, които са обхванати от същите хармонизирани технически спецификации, съответната информация по въпроси, свързани с отрицателни и, при поискване, с положителни резултати от тези оценки и/или проверки.
Член 54
Обмяна на опит
Комисията създава организация за обмяна на опит между националните органи на държавите-членки, отговорни за политиката по нотификация.
Член 55
Координация на нотифицираните органи
Комисията осигурява установяването и правилното функциониране на подходяща координация и сътрудничество между органите, нотифицирани в съответствие с член 39, под формата на група на нотифицирани органи.
Държавите-членки осигуряват участието на нотифицираните от тях органи в работата на тази група пряко или чрез определени представители, или правят необходимото представителите на нотифицираните органи да бъдат информирани за това.
ГЛАВА VIII
НАДЗОР НА ПАЗАРА И ПРЕДПАЗНИ ПРОЦЕДУРИ
Член 56
Процедура на национално ниво при строителни продукти, представляващи риск
1. Когато органите за надзор на пазара на една държава-членка са предприели действие съгласно член 20 от Регламент (ЕО) № 765/2008 или когато имат основателни причини да считат, че даден строителен продукт, който е обхванат от хармонизиран стандарт или за който е била издадена европейска техническа оценка, не отговаря на декларираните експлоатационни показатели и представлява риск за изпълнението на основните изисквания към строежите, обхванати от настоящия регламент, те извършват оценка по отношение на съответния продукт, която обхваща съответните изисквания, определени в настоящия регламент. Съответните икономически оператори сътрудничат според необходимото на органите за надзор на пазара.
Когато в процеса на тази оценка органите за надзор на пазара открият, че строителният продукт не отговаря на изискванията, установени в настоящия регламент, те без отлагане изискват от съответния икономически оператор да предприеме всички подходящи коригиращи действия, за да приведе продукта в съответствие с тези изисквания, по-специално с декларираните експлоатационни показатели, или да изтегли продукта от пазара, или да го изземе в определен от тях разумен срок, съобразен с естеството на риска.
Органите за надзор на пазара информират съответно нотифицирания орган, ако нотифициран орган участва в процеса.
Член 21 от Регламент (ЕО) № 765/2008 се прилага спрямо посочените във втората алинея от настоящия параграф мерки.
2. Когато органите за надзор на пазара считат, че несъответствието не е ограничено само до тяхната национална територия, те информират Комисията и другите държави-членки за резултатите от оценката и за действията, които са изискали да предприеме икономическият оператор.
3. Икономическият оператор гарантира, че са предприети всички подходящи коригиращи действия по отношение на всички засегнати строителни продукти, които посоченият икономически оператор е предоставил на пазара в целия Съюз.
4. Когато съответният икономически оператор не предприеме подходящи коригиращи действия в рамките на срока, посочен в параграф 1, втора алинея, органите за надзор на пазара предприемат всички подходящи временни мерки, за да забранят или ограничат предоставянето на строителния продукт на националния пазар или за изтеглянето на строителният продукт от пазара, или за неговото изземване.
Органите за надзор на пазара без отлагане информират Комисията и другите държави-членки за тези мерки.
5. Информацията, посочена в параграф 4, включва всички налични подробни данни, по-специално данните, необходими за идентифициране на несъответстващия строителен продукт, произхода на строителния продукт, естеството на предполагаемото несъответствие и съпътстващия риск, естеството и продължителността на предприетите национални мерки, както и аргументите, изтъкнати от съответния икономически оператор. По-специално органите за надзор на пазара посочват дали несъответствието се дължи на някоя от следните причини:
а)
продуктът не отговаря на декларираните експлоатационни показатели и/или на изискванията, свързани с изпълнението на основните изисквания към строежите, определени в настоящия регламент;
б)
недостатъци на хармонизираните технически спецификации или на специфичната техническа документация.
6. Държавите-членки, различни от започналата процедурата държава-членка, информират без забавяне Комисията и другите държави-членки за всички приети мерки и за всяка допълнителна информация, с която разполагат и която е свързана с несъответствието на въпросния строителен продукт, а в случай на несъгласие с нотифицираната национална мярка - за своите възражения.
7. Когато в срок от петнадесет работни дни от получаване на информацията, посочена в параграф 4, не е повдигнато възражение нито от държава-членка, нито от Комисията във връзка с временна мярка, предприета от държава-членка спрямо съответния строителен продукт, тази мярка се счита за оправдана.
8. Държавите-членки гарантират вземането без забавяне на подходящи ограничителни мерки по отношение на съответния строителен продукт, като изтеглянето на продукта от пазарите им.
Член 57
Предпазна процедура на Съюза
1. Когато при приключването на процедурата, предвидена в член 56, параграфи 3 и 4, срещу дадена мярка на държава-членка са повдигнати възражения или когато Комисията прецени, че национална мярка противоречи на законодателството на Съюза, Комисията без забавяне започва консултации с държавите-членки и със съответния(те) икономически оператор(и) и оценява националната мярка. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема решение дали мярката е обоснована или не.
Адресати на решението на комисията са всички държави-членки, като Комисията го съобщава незабавно на тях и на съответния(те) икономически оператор(и).
2. Ако се прецени, че националната мярка е оправдана, всички държави-членки предприемат необходимите мерки да осигурят изтеглянето от своя пазар на несъответстващия продукт и информират Комисията за това. Ако се прецени, че националната мярка не е оправдана, съответната държава-членка оттегля мярката.
3. Когато се прецени, че националната мярка е оправдана и несъответствието на строителния продукт се дължи на недостатъци в хармонизираните стандарти, посочени в член 56, параграф 5, буква б), Комисията информира съответния(те) европейски орган(и) по стандартизация и отнася въпроса до комитета, създаден съгласно член 5 от Директива 98/34/ЕО. Комитетът се консултира със съответния(те) европейски орган(и) по стандартизация и представя становището си без забавяне.
Когато се прецени,че националната мярка е оправдана и несъответствието на строителния продукт се дължи на недостатъци на европейския документ за оценяване или на специфичната техническа документация, както е посочено в член 56, параграф 5, буква б), Комисията отнася въпроса до Постоянния комитет по строителство и впоследствие приема подходящите мерки.
Член 58
Отговарящи на изискванията строителни продукти, които независимо от това представляват риск за здравето и безопасността
1. Когато, след като извърши оценка съгласно член 56, параграф 1, държава-членка установи, че независимо от това, че даден строителен продукт е в съответствие с настоящия регламент, той представлява риск за изпълнението на основните изисквания към строежите, за здравето или безопасността на хората или за други аспекти на защитата на обществения интерес, тя изисква от съответния икономически оператор да предприеме всички необходими мерки, за да гарантира, че когато съответният строителен продукт бъде пуснат на пазара, той вече няма да представлява такъв риск, да изтегли строителния продукт от пазара или да го изземе в рамките на определен от нея разумен срок, съобразен с естеството на риска.
2. Икономическият оператор гарантира, че е предприето всяко коригиращо действие по отношение на всички съответни строителни продукти, които посоченият икономически оператор е предоставил на пазара в целия Съюз.
3. Държавата-членка незабавно информира Комисията и другите държави-членки. Тази информация включва всички налични подробни данни, по-специално данните, необходими за идентификацията на съответния строителен продукт, произхода и веригата на доставка на продукта, естеството на съществуващия риск и естеството и продължителността на взетите национални мерки.
4. Комисията без забавяне започва консултации с държавите-членки и съответния(те) икономически оператор(и) и оценява предприетата национална мярка. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема решение дали мярката е оправдана или не и когато е необходимо, предлага подходящи мерки.
5. Адресати на решението на комисията са всички държави-членки, като Комисията го съобщава незабавно на тях и на съответния(те) икономически оператор(и).
Член 59
Формално несъответствие
1. Без да се засягат разпоредбите на член 56, когато държава-членка направи една от следните констатации, тя изисква от съответния икономически оператор да отстрани въпросното несъответствие:
а)
маркировката „СЕ“ е нанесена в нарушение на член 8 или на член 9;
б)
маркировката „СЕ“ не е нанесена, когато нейното нанасяне се изисква съгласно член 8, параграф 2;
в)
без да се засягат разпоредбите на член 5, декларацията за експлоатационни показатели не е съставена, когато нейното съставяне се изисква съгласно член 4;
г)
декларацията за експлоатационни показатели не е съставена в съответствие с членове 4, 6 и 7;
д)
техническата документация не е налице или не е пълна.
2. Когато несъответствието, посочено в параграф 1, продължи, държавата-членка предприема всички подходящи мерки да ограничи или да забрани предоставянето на строителния продукт на пазара, или да осигури неговото изземване или изтегляне от пазара.
ГЛАВА IX
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 60
Делегирани актове
За постигане на целите на настоящия регламент, по-специално премахването и избягването на ограниченията за предоставянето на строителни продукти на пазара, следните въпроси се делегират на Комисията в съответствие с член 61 и при спазване на условията, установени в членове 62 и 63:
а)
определянето, когато е подходящо, на съществените характеристики или на граничните нива в рамките на специфични групи строителни продукти, по отношение на които съгласно членове 3-6 производителят декларира във връзка с тяхната предвидена употреба, по нива или класове, или в описание, експлоатационните показатели на продукта на производителя, когато той се пуска на пазара;
б)
условията, при които декларацията за експлоатационни показатели може да бъде електронно обработена, за да бъде предоставена на уебсайт съгласно член 7;
в)
изменението на срока, по време на който производителят съхранява техническата документация и декларацията за експлоатационни показатели, след като строителният продукт е бил пуснат на пазара, в съответствие с член 11 въз основа на очакваната продължителност на живота или значението на строителния продукт в строежите;
г)
изменението на приложение II и при необходимост приемането на допълнителни процедурни правила съгласно член 19, параграф 3, за да се осигури съответствие с принципите, посочени в член 20, или прилагането на практика на процедурите, посочени в член 21;
д)
адаптирането на приложение III, приложение IV, таблица 1 и приложение V в отговор на техническия напредък;
е)
установяването и адаптирането на класове на експлоатационни показатели в отговор на техническия напредък в съответствие с член 27, параграф 1;
ж)
условията, при които се счита, че даден строителен продукт отговаря на определено ниво или клас на експлоатационни показатели без изпитване или без по-нататъшно изпитване в съответствие с член 27, параграф 5, при условие че не се застрашава изпълнението на основните изисквания към строежите;
з)
адаптирането, установяването и преразглеждането на системите за оценяване и проверка на постоянството на експлоатационните показатели в съответствие с член 28, свързани с даден продукт, дадена група продукти или дадена съществена характеристика, и в съответствие със:
i)
значението на ролята на продукта или на посочените съществени характеристики по отношение на основните изисквания към строежите;
ii)
естеството на продукта;
iii)
въздействието на променливостта на съществените характеристики на строителния продукт през очаквания жизнен цикъл на продукта; и
iv)
податливостта на дефекти при производството на продукта.
Член 61
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегираните актове, посочени в член 60, се предоставят на Комисията за срок от пет години, считано от 24 април 2011 г. Комисията изготвя доклад относно делегираните правомощия най-късно шест месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се подновява автоматично за срокове с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не го оттеглят в съответствие с член 62.
2. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
3. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при условията, предвидени в членове 62 и 63.
Член 62
Оттегляне на делегирането
1. Делегирането на правомощия, посочено в член 60, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета.
2. Институцията, започнала вътрешна процедура за вземане на решение дали да оттегли делегирането на правомощия, полага усилия да информира другата институция и Комисията в разумен срок преди вземането на окончателно решение, като посочва делегираните правомощия, които може да бъдат оттеглени, както и евентуалните причини за оттеглянето.
3. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на правомощията, посочени в същото решение. То поражда действие незабавно или на посочена в него по-късна дата. Решението за оттегляне не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила. То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 63
Възражения срещу делегирани актове
1. Европейският парламент или Съветът могат да възразят срещу делегиран акт в срок три месеца от датата на нотификацията.
По инициатива на Европейския парламент или на Съвета този срок се удължава с три месеца.
2. Ако при изтичането на срока, посочен в параграф 1, нито Европейският парламент, нито Съветът е повдигнал възражение срещу делегирания акт, той се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и влиза в сила на датата, посочена в него.
Делегираният акт може да се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и да влезе в сила преди изтичането на посочения срок, ако и Европейският парламент, и Съветът са информирали Комисията за намерението си да не правят възражения.
3. Ако в рамките на срока, посочен в параграф 1, Европейският парламент или Съветът възрази срещу делегиран акт, то той не влиза в сила. Институцията, която възразява срещу делегирания акт, посочва причините за това.
Член 64
Комитет
1. Комисията се подомага от Постоянен комиет по строителство.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилагат членове 3 и 7 от Решение 1999/468/ЕО.
3. Държавите-членки гарантират, че членовете на Постоянния комитет по строителство могат да изпълняват своите функции по начин, който спомага за избягването на конфликт на интереси, особено във връзка с процедурите за получаване на маркировката „СЕ“.
Член 65
Отмяна
1. Директива 89/106/ЕИО се отменя.
2. Позоваването на отменената директива се счита за позоваване на настоящия регламент.
Член 66
Преходни разпоредби
1. Строителните продукти, които са пуснати на пазара в съответствие с Директива 89/106/ЕИО преди 1 юли 2013 г., се считат за отговарящи на изискванията на настоящия регламент.
2. Производителите могат да съставят декларация за експлоатационни показатели въз основа на сертификат за съответствие или декларация за съответствие, които са издадени преди 1 юли 2013 г. в съответствие с Директива 89/106/ЕИО.
3. Насоките за Европейско техническо одобрение, публикувани преди 1 юли 2013 г. в съответствие с член 11 от Директива 89/106/ЕИО, могат да се използват като европейски документи за оценяване.
4. Производители и вносители могат да използват европейски технически одобрения, издадени в съответствие с член 9 от Директива 89/106/ЕИО преди 1 юли 2013 г., като европейски технически оценки през целия период на валидност на тези одобрения.
Член 67
Докладване от Комисията
1. До 25 април 2014 г. Комисията извършва оценка на конкретните нужди от информация относно съдържанието на опасни вещества в строителните продукти и разглежда възможността за разширяване на задължението за информация, предвидено в член 6, параграф 5, към други вещества, и докладва на Европейския парламент и на Съвета. В своята оценка Комисията взема предвид, наред с другото, необходимостта от гарантиране на високо ниво на защита на здравето и безопасността на работниците, които използват строителни продукти, и на ползвателите на строежи, включително по отношение на рециклирането и/или изискванията за повторно използване на части или материали.
Ако е целесъобразно, докладът, в рамките на две години от представянето му на Европейския парламент и на Съвета, бива последван от целесъобразни законодателни предложения.
2. До 25 април 2016 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно неговото прилагане, включително относно членове 19, 20, 21, 23, 24 и 37, въз основа на доклади, предоставени от държавите-членки, както и от други заинтересовани страни, при целесъобразност придружени от подходящи предложения.
Член 68
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Въпреки това членове 3-28, 36-38, 56-63, 65 и 66, както и приложения I, II, III и V се прилагат от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 9 март 2011 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 305/2011
(2011. gada 9. marts),
ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Dalībvalstu noteikumos paredzēts, ka būves projektē un būvē tā, ka tās neapdraud personu, mājdzīvnieku un īpašuma drošību un nekaitē videi.
(2)
Šiem noteikumiem ir tieša ietekme uz būvizstrādājumu prasībām. Līdz ar to šīs prasības ir atspoguļotas valsts izstrādājumu standartos, valsts tehniskajos apstiprinājumos un citās valsts tehniskajās specifikācijās un noteikumos saistībā ar būvizstrādājumiem. Šo prasību būtiskas atšķirības traucē tirdzniecību Savienībā.
(3)
Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu tiesības noteikt prasības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu veselības, vides un strādnieku aizsardzību būvizstrādājumu izmantošanas laikā.
(4)
Dalībvalstis ir ieviesušas noteikumus, tostarp prasības, kas attiecas ne tikai uz ēku un citu būvju drošumu, bet arī uz veselības aizsardzību, izturīgumu, enerģijas ekonomiju, vides aizsardzību, ekonomikas aspektiem un citiem sabiedrības interesēm svarīgiem aspektiem. Savienības vai dalībvalstu līmenī pieņemti normatīvi un administratīvi akti, administratīvi pasākumi vai judikatūra var ietekmēt prasības attiecībā uz būvizstrādājumiem. Tā kā to ietekme uz iekšējā tirgus darbību, iespējams, būs ļoti līdzīga, šādi normatīvi un administratīvi akti, administratīvi pasākumi vai judikatūra šajā regulā būtu jāuzskata par “noteikumiem”.
(5)
Atbilstīgos gadījumos noteikumi par būvizstrādājuma paredzēto izmantojumu vai izmantojumiem dalībvalstī, kuru mērķis ir panākt atbilstību būvēm noteiktajām pamatprasībām, nosaka būtiskos raksturlielumus, kuru ekspluatācijas īpašības būtu jādeklarē. Lai izvairītos no tukšām ekspluatācijas īpašību deklarācijām, vajadzētu deklarēt vismaz vienu no būtiskām būvizstrādājuma īpašībām, kuras attiecas uz deklarēto izmantojumu vai izmantojumiem.
(6)
Padomes Direktīvas 89/106/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (3) mērķis bija atcelt tirdzniecības tehniskos šķēršļus būvizstrādājumu jomā, lai uzlabotu to brīvu apriti iekšējā tirgū.
(7)
Šā mērķa sasniegšanai Direktīvā 89/106/EEK ir paredzēts izveidot saskaņotus būvizstrādājumu standartus un nodrošināt Eiropas tehniskos apstiprinājumus.
(8)
Lai vienkāršotu un skaidrotu pastāvošo sistēmu un uzlabotu esošo pasākumu pārredzamību un efektivitāti, Direktīva 89/106/EEK būtu jāaizstāj.
(9)
Šajā regulā būtu jāņem vērā horizontāls tiesiskais regulējums izstrādājumu tirdzniecībai iekšējā tirgū, kurš ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (5).
(10)
Tehnisko šķēršļu atcelšanu būvniecības nozarē var panākt, vienīgi izstrādājot saskaņotas tehniskās specifikācijas, kas izmantojamas būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtējumā.
(11)
Šajās saskaņotajās tehniskajās specifikācijās būtu jāiekļauj testēšana, aprēķins un citi līdzekļi, kas noteikti saskaņotos standartos un Eiropas novērtējuma dokumentos, lai novērtētu būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem.
(12)
Metodēm, ko dalībvalstis izmanto, izvirzot prasības būvēm, kā arī citiem valsts noteikumiem saistībā ar būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, būtu jāatbilst saskaņotajām tehniskajām specifikācijām.
(13)
Vajadzības gadījumā būtu jāveicina ekspluatācijas īpašību klašu izmantošana saskaņotajos standartos saistībā ar būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, lai ņemtu vērā dažādos pamatprasību līmeņus dažādām būvēm, kā arī klimata, ģeoloģiskās, ģeogrāfiskās atšķirības un citus dalībvalstīs dominējošus atšķirīgus apstākļus. Pamatojoties uz pārskatīto pilnvaru, Eiropas standartizācijas iestādēm vajadzētu būt pilnvarotām noteikt šādas klases, ja Komisija vēl nav to izdarījusi.
(14)
Ja paredzētajam izmantojumam ir nepieciešami robežvērtību līmeņi attiecībā uz jebkādiem to būtiskiem raksturlielumiem, kas dalībvalstīs jāievēro būvizstrādājumos, minētie līmeņi būtu jānosaka saskaņotajās tehniskajās specifikācijās.
(15)
Novērtējot būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašības, būtu jāņem vērā arī veselības aizsardzības un drošības aspekti saistībā ar šā izstrādājuma lietošanu visā tā dzīves ciklā.
(16)
Robežvērtību līmeņiem, ko Komisija noteikusi saskaņā ar šo regulu, vajadzētu būt vispārēji atzītām būtisko raksturlielumu vērtībām attiecībā uz konkrēto būvizstrādājumu saistībā ar dalībvalstu noteikumiem, un tiem vajadzētu nodrošināt augstu aizsardzības līmeni Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta nozīmē.
(17)
Robežvērtību līmeņi var būt tehniski vai normatīvi un attiekties uz atsevišķu īpašību vai īpašību kopumu.
(18)
Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec) ir atzītas par kompetentajām iestādēm, kas pieņem saskaņotus standartus atbilstīgi 2003. gada 28. martā parakstītajām vispārīgajām pamatnostādnēm sadarbībai starp Komisiju un abām minētajām organizācijām. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicētas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, ražotājiem tie būtu jāizmanto, turklāt atbilstīgi kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (6). Kad ir sasniegts pietiekams tehniskās un zinātniskās kompetences līmenis par visiem attiecīgajiem aspektiem, būtu jāpaplašina saskaņoto standartu izmantošana attiecībā uz būvizstrādājumiem, tostarp vajadzības gadījumā un pēc konsultēšanās ar Būvniecības pastāvīgo komiteju ar pilnvarojumu prasot šos standartus izstrādāt uz spēkā esošu Eiropas novērtējuma dokumentu pamata.
(19)
Direktīvā 89/106/EEK noteiktās procedūras ekspluatācijas īpašību novērtējumam attiecībā uz tādu būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, uz kuriem neattiecas saskaņotie standarti, būtu jāvienkāršo, lai tās būtu pārredzamākas un samazinātu būvizstrādājumu ražotāju izmaksas.
(20)
Lai būvizstrādājuma ražotājs varētu izstrādāt tāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību deklarāciju, uz kuru neattiecas vai pilnā apjomā neattiecas saskaņots standarts, ir jāparedz Eiropas tehniskais novērtējums.
(21)
Būvizstrādājumu ražotājiem vajadzētu būt tiesībām pieprasīt, lai par viņu izstrādājumiem izdotu Eiropas tehnisko novērtējumu, pamatojoties uz Eiropas tehniskā novērtējuma pamatnostādnēm, kas noteiktas ar Direktīvu 89/106/EEK. Tādēļ būtu jānodrošina tiesības izmantot minētās pamatnostādnes Eiropas novērtējuma dokumenta formā.
(22)
Eiropas novērtējuma dokumenta projekta izstrāde un Eiropas tehniskā novērtējuma izdošana būtu jāuztic dalībvalsts izvirzītām tehniskā novērtējuma iestādēm (turpmāk “TNI”). Lai nodrošinātu, ka TNI ir nepieciešamā kompetence šo uzdevumu veikšanai, izvirzīšanas prasības būtu jānosaka Savienības līmenī.
(23)
TNI būtu jāizveido organizācija (turpmāk “TNI organizācija”), kuru vajadzības gadījumā atbalstītu ar Savienības finansējumu, lai tā koordinētu Eiropas novērtējuma dokumenta projekta izstrādes un Eiropas tehniskā novērtējuma izdošanas procedūras, nodrošinot šo procedūru pārredzamību un nepieciešamo konfidencialitāti.
(24)
Izņemot šajā regulā noteiktos gadījumus, laižot tirgū būvizstrādājumus, uz kuriem attiecas saskaņots standarts vai kuriem izdots Eiropas tehniskais novērtējums, būtu jāpievieno ekspluatācijas īpašību deklarācija attiecībā uz būvizstrādājuma būtiskiem raksturlielumiem saskaņā ar attiecīgajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām.
(25)
Attiecīgos gadījumos ekspluatācijas īpašību deklarācijai vajadzētu pievienot informāciju par bīstamo vielu saturu būvizstrādājumā, lai uzlabotu ilgtspējīgas būvniecības iespējas un veicinātu videi nekaitīgāku izstrādājumu izstrādi. Šāda informācija būtu jāsniedz, neskarot pienākumus, kas jo īpaši attiecībā uz marķēšanu noteikti citos Savienības tiesību aktos, ko piemēro bīstamām vielām, un tā būtu jādara pieejama tajā pašā laikā un tādā pašā veidā kā ekspluatācijas īpašību deklarācija, lai informācija nonāktu pie visiem iespējamiem būvizstrādājumu izmantotājiem. Informācija par bīstamo vielu saturu sākotnēji būtu jāsniedz tikai par vielām, kas minētas 31. un 33. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (7). Tomēr būtu jāturpina noskaidrot īpašā vajadzība pēc informācijas par bīstamo vielu saturu būvizstrādājumos, lai papildinātu to vielu sarakstu, uz kurām šī prasība attiecas, un tādējādi nodrošinātu augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni gan strādniekiem, kuri rīkojas ar būvizstrādājumiem, gan būvju izmantotājiem, turklāt attiecinot to arī uz būves daļu vai materiālu pārstrādes un/vai atkārtotas izmantošanas prasībām. Šī regula neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus atbilstīgi citiem Savienības tiesību aktiem, kuri var attiekties uz bīstamām vielām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (8), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (9), Regulai (EK) Nr. 1907/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (11).
(26)
Vajadzētu būt iespējamam ekspluatācijas īpašību deklarāciju numurēt atbilstoši izstrādājuma tipa atsauces numuram.
(27)
Lai mazinātu uzņēmumu, un jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), finansiālo slogu, ir jāparedz ekspluatācijas īpašību deklarāciju izstrādes vienkāršotas procedūras.
(28)
Lai nodrošinātu ekspluatācijas īpašību deklarācijas precizitāti un uzticamību, būtu jānovērtē būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašības un ražošana ražotnē būtu jākontrolē ar atbilstīgu būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu. Konkrētam būvizstrādājumam var tikt piemērotas vairākas sistēmas, lai tādējādi ņemtu vērā dažu būvizstrādājuma būtisko raksturlielumu īpašo saistību ar būvēm noteiktajām pamatprasībām.
(29)
Ņemot vērā būvizstrādājumu īpatnības un to, ka sistēma ir īpaši vērsta uz novērtējumu, Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzētās atbilstības novērtējuma procedūras un tajā noteiktie moduļi nav piemēroti. Tādēļ būtu jāizstrādā īpašas metodes būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumam un pārbaudēm attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem.
(30)
Ņemot vērā būvizstrādājumu CE zīmes nozīmes atšķirību salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 765/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem, būtu jāizveido īpaši noteikumi, lai nodrošinātu obligātu CE zīmes uzlikšanu būvizstrādājumiem, kā arī paredzētu no tā izrietošās sekas.
(31)
Uzliekot būvizstrādājumiem CE zīmi, ražotājiem būtu jānorāda, ka viņi uzņemas atbildību par šo izstrādājumu atbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām.
(32)
Atbilstīgi šai regulai CE zīme būtu jāuzliek visiem būvizstrādājumiem, kuriem saskaņā ar šo regulu ražotājs ir izstrādājis ekspluatācijas īpašību deklarāciju. Ja ekspluatācijas īpašību deklarācija nav izstrādāta, CE zīme nebūtu jāuzliek.
(33)
CE zīmei vajadzētu būt vienīgajai zīmei par būvizstrādājuma atbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām un piemērojamajām prasībām saistībā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem. Tomēr var izmantot citus marķējuma veidus, ja tie palīdz uzlabot būvizstrādājumu patērētāju aizsardzību un ja uz tiem neattiecas esošie Savienības saskaņošanas tiesību akti.
(34)
Lai izvairītos no nevajadzīgas tādu būvizstrādājumu testēšanas, kuru ekspluatācijas īpašības jau ir pietiekami pierādītas ar stabiliem testēšanas rezultātiem vai citiem esošiem datiem, ražotājiem gadījumos, kas noteikti saskaņotajās tehniskajās specifikācijās vai Komisijas lēmumā, būtu jāļauj deklarēt ekspluatācijas īpašību noteiktu līmeni vai klasi bez testēšanas vai bez turpmākas testēšanas.
(35)
Lai izvairītos no testu atkārtotas veikšanas, būtu jāļauj būvizstrādājumu ražotājam izmantot trešās puses veikto testu rezultātus.
(36)
Būtu jāizstrādā nosacījumi vienkāršoto procedūru izmantošanai būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanā, lai pēc iespējas samazinātu to tirgū laišanas izmaksas, vienlaikus nepazeminot drošības līmeni. Ražotājiem, kuri izmanto šādas vienkāršotas procedūras, būtu pienācīgi jāpierāda šo nosacījumu ievērošana.
(37)
Lai palielinātu tirgus uzraudzības pasākumu ietekmi, visas vienkāršotās procedūras, kas šajā regulā paredzētas būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtēšanai, būtu jāpiemēro vienīgi fiziskām vai juridiskām personām, kuras laiž tirgū pašu ražotus izstrādājumus.
(38)
Lai vēl samazinātu mikrouzņēmumu izmaksas, kas saistītas ar to ražoto būvizstrādājumu laišanu tirgū, ir nepieciešams ieviest ekspluatācijas īpašību novērtējuma vienkāršotas procedūras gadījumos, kad attiecīgais izstrādājums nerada nopietnas bažas par drošumu, vienlaikus atbilstot jebkādas izcelsmes piemērojamām prasībām neatkarīgi no minēto prasību izcelsmes. Uzņēmumiem, kas piemēro minētās vienkāršotās procedūras, papildus būtu arī jāpierāda, ka tie atbilst mikrouzņēmuma statusam. Turklāt tiem būtu jāievēro ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumā piemērojamās procedūras, ko paredz uzņēmumu ražoto izstrādājumu saskaņotajās tehniskajās specifikācijās.
(39)
Attiecībā uz atsevišķi projektētu un ražotu būvizstrādājumu būtu jāļauj ražotājam izmantot vienkāršotas ekspluatācijas īpašību novērtējuma procedūras, ja var pierādīt to, ka tirgū laistais izstrādājums atbilst piemērojamām prasībām.
(40)
Komisijai, apspriežoties ar Būvniecības pastāvīgo komiteju, būtu jāsniedz skaidrojošas nostādnes par definīciju “neindustriāls ražošanas process”, kas jāpiemēro dažādiem būvizstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(41)
Visiem uzņēmējiem, kuri veido piegādes un izplatīšanas ķēdi, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tirgū tiek laisti vai darīti pieejami tikai tādi būvizstrādājumi, kas atbilst šīs regulas prasībām, kuras mērķis ir nodrošināt būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības un izpildīt pamatprasības būvēm. Jo īpaši būvizstrādājumu importētājiem un izplatītājiem būtu jāpārzina būtiskie raksturlielumi, uz kuriem attiecas noteikumi par Savienības tirgu, un specifiskās dalībvalstu prasības attiecībā uz būvēm noteiktajām pamatprasībām, un viņiem būtu jāizmanto šīs zināšanas savos tirdzniecības darījumos.
(42)
Ir svarīgi nodrošināt pieeju dalībvalstu tehniskajiem noteikumiem, lai uzņēmumi, un jo īpaši MVU, varētu apkopot uzticamu un precīzu informāciju par tiesību aktiem, kuri ir spēkā dalībvalstī, kuras tirgū tie gatavojas laist vai darīt pieejamus savus izstrādājumus. Tādēļ dalībvalstīm šai nolūkā būtu jānosaka būvizstrādājumu informācijas punkti. Papildus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 764/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem (12), 10. panta 1. punktā noteiktajiem uzdevumiem būvizstrādājumu informācijas punktos būtu jāsniedz informācija arī par specifisku veidu būvizstrādājumu iestrādi, montāžu vai instalāciju.
(43)
Lai veicinātu preču brīvu apriti, būvizstrādājumu informācijas punktiem būtu bez maksas jāsniedz informācija par noteikumiem, kuru mērķis ir izpildīt pamatprasības būvēm, kas piemērojamas katra būvizstrādājuma paredzētajam izmantojumam katras dalībvalsts teritorijā. Būvizstrādājumu informācijas punkti varētu arī nodrošināt iespēju sniegt uzņēmējiem papildu informāciju vai apsvērumus. Par papildu informācijas sniegšanu būvizstrādājumu informācijas punktiem vajadzētu atļaut pieprasīt maksu, kas ir proporcionāla izmaksām par šādas informācijas vai apsvērumu sniegšanu. Turklāt dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka būvizstrādājumu informācijas punktiem tiek piešķirti pietiekami resursi.
(44)
Tā kā būvizstrādājumu informācijas punktu izveidei nevajadzētu skart funkciju sadalījumu starp kompetentajām iestādēm dalībvalstu normatīvajā sistēmā, būtu jārada iespēja dalībvalstīm izveidot būvizstrādājumu informācijas punktus atbilstīgi reģionālām vai vietējām kompetences sfērām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uzticēt būvizstrādājumu informācijas punkta lomu esošajiem informācijas punktiem, kas izveidoti saskaņā ar citiem Savienības instrumentiem, lai neradītu liekus informācijas punktus un vienkāršotu administratīvās procedūras. Lai nepalielinātu administratīvās izmaksas uzņēmumiem un kompetentajām iestādēm, dalībvalstīm turklāt vajadzētu būt iespējai uzticēt būvizstrādājumu informācijas punkta lomu ne tikai esošajiem administratīvo iestāžu dienestiem, bet arī valsts SOLVIT centriem, tirdzniecības palātām, profesionālām organizācijām un privātām struktūrām.
(45)
Būvizstrādājumu informācijas punktiem būtu to funkcijas jāveic tā, lai novērstu interešu konfliktus, jo īpaši attiecībā uz procedūrām, kas saistītas ar CE zīmes iegūšanu.
(46)
Lai nodrošinātu Savienības saskaņošanas tiesību aktu vienlīdzīgu un pastāvīgu ieviešanu, dalībvalstīm būtu jāveic efektīva tirgus uzraudzība. Regulā (EK) Nr. 765/2008 ir izklāstīti šādas tirgus uzraudzības darbības pamatnosacījumi, īpaši attiecībā uz programmām, finansējumu un sankcijām.
(47)
Dalībvalstu atbildība par darba drošības, veselības aizsardzības un citiem jautājumiem, uz kuriem to teritorijā attiecas pamatprasības būvēm, būtu jānosaka drošības klauzulā, kurā paredz atbilstošus aizsardzības pasākumus.
(48)
Tā kā visā Savienībā ir jānodrošina to iestāžu vienāds darbības līmenis, kuras veic būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības izvērtējumu un pārbaudi, un tā kā visām šīm iestādēm savi uzdevumi būtu jāveic vienādā līmenī un godīgas konkurences apstākļos, būtu jānosaka prasības iestādēm, kuras vēlas tikt paziņotas saistībā ar šīs regulas īstenošanu. Būtu jāparedz noteikums arī par pienācīgas informācijas sniegšanu par šādām iestādēm un to uzraudzību.
(49)
Lai nodrošinātu būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības izvērtējumu un pārbaudi, jānosaka arī prasības, kas piemērojamas iestādēm, kuras ir atbildīgas par to struktūru, kas veic minētos uzdevumus, paziņošanu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.
(50)
Saskaņā ar LESD 291. pantu normas un vispārīgi principi par dalībvalstu kontroli, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, jānosaka iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz minētās jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (13), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura vairs nav piemērojama.
(51)
Lai panāktu šīs regulas mērķus, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt konkrētus deleģētus aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija savā sagatavošanas darbā atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.
(52)
Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, kuros paredzēti nosacījumi par tīmekļa vietņu izmantošanu ekspluatācijas īpašību deklarāciju publicēšanai.
(53)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas pareizas darbības nodrošināšanai ir nepieciešams laiks, tās piemērošana būtu jāatliek, izņemot noteikumus attiecībā uz TNI, paziņojošajām iestādēm un paziņotajām iestādēm, TNI organizācijas izveidi un Būvniecības pastāvīgās komitejas izveidi.
(54)
Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar iesaistītajām pusēm būtu jāuzsāk informācijas kampaņas, lai informētu būvniecības nozari, jo īpaši uzņēmējus un būvizstrādājumu lietotājus, par kopējas tehniskās terminoloģijas izstrādi, atbildības sadali starp atsevišķiem uzņēmējiem un lietotājiem, CE zīmes uzlikšanu būvizstrādājumiem, pamatprasību būvēm un novērtēšanas sistēmu pārskatīšanu un ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi.
(55)
Pamatprasībā būvēm “Ilgtspējīga dabas resursu izmantošana” jo īpaši būtu jāņem vērā būvju, to materiālu un to daļu otrreizējās pārstrādes iespējas, būves izturīgums un videi nekaitīgu izejvielu un otrreizējo izejvielu izmantošanas iespējas būvē.
(56)
Lai novērtētu resursu ilgtspējīgu izmantošanu un būvju ietekmi uz vidi, pēc iespējas būtu jāizmanto izstrādājumu vides deklarācijas (EPD), kad tās būs pieejamas.
(57)
Ja vien iespējams, būtu jāizstrādā Eiropai vienotas metodes, ar kurām noteikt atbilstību I pielikumā iekļautajām pamatprasībām.
(58)
Ņemot vērā to, ka ierosinātās regulas mērķi, proti, panākt būvizstrādājumu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību izteikšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz nosacījumus tam, kā būvizstrādājumus laiž tirgū vai dara pieejamus tirgū, nosakot saskaņotus būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību izteikšanas noteikumus attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem un par CE zīmes izmantošanu uz šiem izstrādājumiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
1)
“būvizstrādājums” ir jebkurš izstrādājums vai komplekts, kurš ir ražots un laists tirgū, lai to stacionāri iekļautu būvēs vai to daļās, un kura ekspluatācija ietekmē būves ekspluatācijas īpašības attiecībā uz būvēm noteiktajām pamatprasībām;
2)
“komplekts” ir būvizstrādājums, ko viens un tas pats ražotājs laidis tirgū kā vismaz divas atsevišķas sastāvdaļas, kuras ir jāsavieno, lai tās varētu iekļaut būvēs;
3)
“būves” ir ēkas un inženierbūves;
4)
“būtiski raksturlielumi” ir tie būvizstrādājumu raksturlielumi, kas attiecas uz būvēm noteiktajām pamatprasībām;
5)
“būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašības” ir tā veiktspēja attiecībā uz būtiskiem raksturlielumiem, kuri izteikti līmeņa vai klases veidā vai arī aprakstā;
6)
“līmenis” ir būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību novērtējuma rezultāts attiecībā uz tā būtiskajiem raksturlielumiem, kas izteikts kā skaitliska vērtība;
7)
“klase” ir būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību līmeņu amplitūda, kuru ierobežo minimālā un maksimālā vērtība;
8)
“robežvērtības līmenis” ir būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību būtiska raksturlieluma minimālā vai maksimālā vērtība;
9)
“ražojuma tips” ir raksturīgs ekspluatācijas īpašību līmeņu vai klašu kopums saistībā ar būtiskiem raksturlielumiem tādam būvizstrādājumam, kas ražots, izmantojot noteiktu izejvielu kombināciju vai citus konkrētus ražošanas procesa elementus;
10)
“saskaņotas tehniskās specifikācijas” ir saskaņoti standarti un Eiropas novērtējuma dokumenti;
11)
“saskaņotais standarts” ir standarts, ko, pamatojoties uz Komisijas pieprasījumu un saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 6. pantu, ir pieņēmusi viena no minētās direktīvas I pielikumā uzskaitītajām Eiropas standartizācijas iestādēm;
12)
“Eiropas novērtējuma dokuments” ir dokuments, kuru ir pieņēmusi TNI organizācija ar mērķi izdot Eiropas tehniskos novērtējumus;
13)
“Eiropas tehniskais novērtējums” ir dokumentārs būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību novērtējums saistībā ar tā būtiskajiem raksturlielumiem, kas atbilst attiecīgajam Eiropas novērtējuma dokumentam;
14)
“paredzētais izmantojums” ir paredzētais būvizstrādājuma izmantojums, kas noteikts piemērojamās saskaņotajās tehniskajās specifikācijās;
15)
“īpaša tehniskā dokumentācija” ir dokumentācija, ar ko pierāda, ka ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmā iekļautās metodes ir aizstātas ar citām metodēm, ja vien ar šīm citām metodēm iegūtie rezultāti atbilst rezultātiem, kas iegūti, izmantojot attiecīgā saskaņotā standarta testa metodes;
16)
“darīt pieejamu tirgū” ir par samaksu vai bez maksas piegādāt kādu būvizstrādājumu izplatīšanai vai izmantošanai Savienības tirgū, veicot komercdarbību;
17)
“laist tirgū” ir būvizstrādājumu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;
18)
“uzņēmējs” ir ražotājs, importētājs, izplatītājs vai pilnvarotais pārstāvis;
19)
“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo būvizstrādājumu vai kas projektējusi vai ražojusi šādu būvizstrādājumu un tirgo šo izstrādājumu ar savu vārdu vai preču zīmi;
20)
“izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas nav ne ražotājs, ne importētājs un kas būvizstrādājumu dara pieejamu tirgū;
21)
“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību un kādas trešās valsts būvizstrādājumu laiž Savienības tirgū;
22)
“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem;
23)
“izņemšana” ir jebkāds pasākums, kas paredzēts, lai novērstu, ka būvizstrādājums no piegādes ķēdes tiek darīts pieejams tirgū;
24)
“atsaukšana” ir jebkāds pasākums, kura mērķis ir saņemt atpakaļ būvizstrādājumu, kurš jau darīts pieejams tiešajam lietotājam;
25)
“akreditācija” lietota Regulas (EK) Nr. 765/2008 izpratnē;
26)
“ražošanas procesa kontrole” ir pastāvīga dokumentēta iekšējā ražošanas kontrole ražotnē atbilstoši attiecīgajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām;
27)
“mikrouzņēmums” ir mikrouzņēmums, kā definēts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (14);
28)
“aprites cikls” ir secīgi un saistīti būvizstrādājuma aprites posmi, sākot ar izejvielu iegādi vai ieguvi no dabas resursiem līdz galīgai iznīcināšanai.
3. pants
Pamatprasības būvēm un būvizstrādājumu būtiski raksturlielumi
1. Pamatprasības būvēm, kas izklāstītas I pielikumā, ir pamats, izstrādājot standartizācijas mandātus un saskaņotās tehniskās specifikācijas.
2. Būvizstrādājumu būtiskie raksturlielumi ir ietverti saskaņotajās tehniskajās specifikācijās, kas ir saistītas ar pamatprasībām būvēm.
3. Konkrētām būvizstrādājumu saimēm, uz kurām attiecas saskaņots standarts, Komisija - ja tas vajadzīgs un saistīts ar būvizstrādājumu paredzēto izmantojumu, kas definēts saskaņotajos standartos, - ar deleģētiem aktiem nosaka tos būtiskos raksturlielumus, kuriem, laižot izstrādājumu tirgū, ražotājs deklarē izstrādājuma ekspluatācijas īpašības.
Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 60. pantu ar deleģētiem aktiem nosaka arī ekspluatācijas īpašību robežvērtības līmeņus saistībā ar deklarējamiem būtiskiem raksturlielumiem.
II NODAĻA
EKSPLUATĀCIJAS ĪPAŠĪBU DEKLARĀCIJA UN CE ZĪME
4. pants
Ekspluatācijas īpašību deklarācija
1. Ja uz būvizstrādājumu attiecas saskaņots standarts vai tas atbilst Eiropas tehniskajam novērtējumam, kas tam izdots, ražotājs, laižot šo izstrādājumu tirgū, izstrādā ekspluatācijas īpašību deklarāciju.
2. Ja uz būvizstrādājumu attiecas saskaņots standarts vai tas atbilst Eiropas tehniskajam novērtējumam, kas tam izdots, jebkāda veida informāciju par izstrādājuma ekspluatācijas īpašībām saistībā ar tā būtiskiem raksturlielumiem - kā noteikts piemērojamās saskaņotajās tehniskajās specifikācijās - var sniegt tikai tad, ja tā iekļauta un precizēta ekspluatācijas īpašību deklarācijā, izņemot gadījumus, kad ekspluatācijas īpašību deklarācija nav sagatavota saskaņā ar 5. pantu.
3. Izstrādājot ekspluatācijas īpašību deklarāciju, ražotājs uzņemas atbildību par būvizstrādājuma atbilstību šīm deklarētajām ekspluatācijas īpašībām. Ja nav objektīvu pazīmju par pretējo, dalībvalstis ražotāja izstrādāto ekspluatācijas īpašību deklarāciju uzskata par pareizu un uzticamu.
5. pants
Atkāpes no ekspluatācijas īpašību deklarācijas izstrādes
Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta un ja nepastāv Savienības vai valstu līmeņa noteikumi par būtisko raksturlielumu deklarēšanu attiecībā uz to, kur būvizstrādājumus paredzēts izmantot, ražotāji, laižot tirgū būvizstrādājumu, uz ko attiecas saskaņots standarts, var nesagatavot ekspluatācijas īpašību deklarāciju būvizstrādājumiem, ja:
a)
būvizstrādājums ir izgatavots individuāli vai pēc pasūtījuma neindustriālā ražošanas procesā pēc īpaša pasūtījuma un iestrādāts vienā identificētā būvē, un to darījis ražotājs, kas ir atbildīgs par izstrādājuma drošu iekļaušanu būvē atbilstīgi piemērojamiem valstu noteikumiem, un atbildību uzņemoties tiem, kas atbild par būvdarbu drošu izpildi un kuri izvirzīti saskaņā ar attiecīgiem valstu noteikumiem;
b)
būvizstrādājums ir izgatavots būvlaukumā, lai to iekļautu attiecīgajā būvē atbilstīgi piemērojamiem valstu noteikumiem un atbildību uzņemoties tiem, kas atbild par būvdarbu drošu izpildi un kuri izvirzīti saskaņā ar attiecīgiem valstu noteikumiem; vai
c)
būvizstrādājums ir izgatavots tradicionāli vai veidā, kas atbilst noteikumiem par kultūras mantojuma saglabāšanu, un neindustriālā procesā, jo īpaši, lai adekvāti atjaunotu būves, kas ir oficiāli aizsargātas kā daļa no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, atbilstīgi piemērojamiem valstu noteikumiem.
6. pants
Ekspluatācijas īpašību deklarācijas saturs
1. Ekspluatācijas īpašību deklarācijā norāda būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības attiecībā uz šo izstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem atbilstīgi attiecīgajām tehniskajām specifikācijām.
2. Ekspluatācijas īpašību deklarācijā jo īpaši iekļauj šādu informāciju:
a)
atsauce uz izstrādājuma tipu, kuram ekspluatācijas īpašību deklarācija izstrādāta;
b)
būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēma vai sistēmas, kā noteikts V pielikumā;
c)
tā saskaņotā standarta vai Eiropas tehniskā novērtējuma dokumenta atsauces numurs un izdošanas datums, kas izmantots katra būtiskā raksturlieluma novērtējumā;
d)
vajadzības gadījumā - izmantotās speciālās tehniskās dokumentācijas atsauces numurs un prasības, kurām - atbilstoši ražotāja paziņotajam - izstrādājums atbilst.
3. Papildus ekspluatācijas īpašību deklarācijā norāda:
a)
būvizstrādājuma paredzēto izmantojumu vai izmantojumus atbilstīgi piemērojamai saskaņotajai tehniskajai specifikācijai;
b)
sarakstu ar būtiskiem raksturlielumiem, kas noteikti attiecīgajā saskaņotajā tehniskajā specifikācijā attiecībā uz deklarēto paredzēto izmantojumu vai izmantojumiem;
c)
būvizstrādājuma vismaz viena būtiska raksturlieluma ekspluatācijas īpašības, kas saistītas ar deklarēto paredzēto izmantojumu vai izmantojumiem;
d)
attiecīgā gadījumā - būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašības, kas izteiktas līmeņos vai klasēs, vai aprakstā un, ja vajadzīgs, balstītas uz aprēķiniem saistībā ar būtiskajiem raksturlielumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 3. punktu;
e)
to būvizstrādājuma būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašības, kuri ir saistīti ar paredzēto izmantojumu vai izmantojumiem, ņemot vērā noteikumus par paredzēto izmantojumu vai izmantojumiem saistībā ar to, kur ražotājs plāno būvizstrādājumu laist tirgū;
f)
norādītiem būtiskiem raksturlielumiem, attiecībā uz kuriem nav deklarētas ekspluatācijas īpašības, - akronīmu “NPD” (“ekspluatācijas īpašības nav noteiktas”);
g)
ja par konkrēto izstrādājumu ir izdots Eiropas tehniskais novērtējums, norāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašības, kuras izteiktas līmeņa vai klases, vai apraksta veidā, saistībā ar visiem būtiskiem raksturlielumiem, kas ietverti attiecīgajā Eiropas tehniskajā novērtējumā.
4. Ekspluatācijas īpašību deklarāciju izstrādā, izmantojot III pielikumā pievienoto modeli.
5. Informāciju, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantā vai attiecīgi 33. pantā, iesniedz kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju.
7. pants
Ekspluatācijas īpašību deklarācijas sniegšana
1. Ekspluatācijas īpašību deklarācijas kopiju visiem tirgū laistajiem ražojumiem iesniedz vai nu papīra formātā, vai elektroniski.
Taču, ja vienam izmantotājam piegādā izstrādājuma partiju, tai var pievienot tikai vienu ekspluatācijas īpašību deklarācijas kopiju papīra formātā vai elektroniskā veidā.
2. Ekspluatācijas īpašību deklarācijas kopiju papīra formātā saņēmējam piegādā, ja viņš to pieprasa.
3. Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, ekspluatācijas īpašību deklarācijas kopiju var darīt pieejamu tīmekļa vietnē saskaņā ar noteikumiem, kurus Komisija paredz ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 60. pantu. Šie noteikumi inter alia nodrošina, ka ekspluatācijas īpašību deklarācija ir pieejama vismaz tādā laikposmā, kas paredzēts 11. panta 2. punktā.
4. Ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedz tajā valodā vai valodās, ko nosaka dalībvalsts, kurā izstrādājums ir darīts pieejams.
8. pants
Vispārējie principi un CE zīmes izmantojums
1. Uz CE zīmi attiecina vispārējos principus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā.
2. CE zīmi uzliek tiem būvizstrādājumiem, kuriem saskaņā ar 4. un 6. pantu ražotājs ir izstrādājis ekspluatācijas īpašību deklarāciju.
Ja ražotājs nav izstrādājis ekspluatācijas īpašību deklarāciju saskaņā ar 4. un 6. pantu, CE zīmi uzlikt nedrīkst.
Uzliekot CE zīmi vai nodrošinot tās uzlikšanu, ražotāji norāda, ka viņi uzņemas atbildību par attiecīgā būvizstrādājuma atbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām, kā arī par atbilstību visām piemērojamām prasībām, kas noteiktas šajā regulā un citos attiecīgos Savienības saskaņošanas tiesību aktos par tās uzlikšanu.
Citos attiecīgos Savienības tiesību aktos par saskaņošanu paredzētie noteikumi par CE zīmes uzlikšanu tiek piemēroti, neskarot šo punktu.
3. Būvizstrādājumiem, uz kuriem attiecas saskaņoti standarti vai kuriem ir izdots Eiropas tehniskais novērtējums, CE zīme ir vienīgais marķējums, kas apliecina būvizstrādājuma atbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām saistībā ar tā būtiskiem raksturlielumiem, uz kuriem attiecas minētais saskaņotais standarts vai Eiropas tehniskais novērtējums.
Šai saistībā dalībvalstis neievieš nekādas atsauces vai atceļ valstu pasākumos paredzētās atsauces par marķējumu, ar ko apliecina atbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām saistībā ar tā būtiskiem raksturlielumiem, uz ko attiecas šis saskaņotais tehniskais standarts, - izņemot CE zīmi.
4. Dalībvalsts neaizliedz un nekavē savā teritorijā vai tās atbildības robežās darīt pieejamus tirgū vai izmantot būvizstrādājumus ar CE zīmi, ja deklarētās ekspluatācijas īpašības atbilst šādas izmantošanas prasībām konkrētajā dalībvalstī.
5. Dalībvalsts nodrošina, ka būvizstrādājumu ar CE zīmi izmantošanu nekavē noteikumi vai nosacījumi, ko noteikušas valsts iestādes vai privātās iestādes, kas darbojas kā valsts uzņēmums vai valsts iestāde un izmanto savu monopolstāvokli vai valsts pilnvaru, ja deklarētās ekspluatācijas īpašības atbilst šādas izmantošanas prasībām konkrētajā dalībvalstī.
6. Metodes, ko dalībvalstis izmanto prasībās būvēm, kā arī citi valsts noteikumi saistībā ar būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem atbilst saskaņotiem tehniskajiem standartiem.
9. pants
CE zīmes uzlikšanas noteikumi un nosacījumi
1. CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami uzliek būvizstrādājumam vai iekļauj tā datu plāksnē. Ja izstrādājuma īpatnību dēļ tas nav iespējams vai attaisnojams, zīmi uzliek uz iepakojuma vai pavaddokumentos.
2. Aiz CE zīmes norāda marķējuma pirmās uzlikšanas gada pēdējos divus ciparus, ražotāja nosaukumu un reģistrēto adresi vai identifikācijas zīmi, kas viegli un precīzi ļauj noteikt ražotāja nosaukumu un adresi, izstrādājuma tipa vienoto identifikācijas kodu, ekspluatācijas īpašību deklarācijas atsauces numuru un deklarētās ekspluatācijas īpašības līmeņu vai klašu veidā, atsauci uz piemēroto saskaņoto tehnisko specifikāciju, vajadzības gadījumā paziņotās iestādes identifikācijas numuru un paredzēto izmantojumu, kas noteikts piemērotajā saskaņotajā tehniskajā specifikācijā.
3. CE zīmi uzliek pirms būvizstrādājuma laišanas tirgū. Tai var pievienot piktogrammu vai citu zīmi, kas konkrēti norāda uz kādu īpašu risku vai izmantojumu.
10. pants
Būvizstrādājumu informācijas punkti
1. Dalībvalstis nosaka būvizstrādājumu informācijas punktus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 764/2008 9. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 764/2008 10. un 11. panta noteikumi attiecas uz būvizstrādājumu informācijas punktiem.
3. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 764/2008 10. panta 1. punktā noteiktajiem pienākumiem katra dalībvalsts nodrošina, lai būvizstrādājumu informācijas punkti, izmantojot skaidrus un viegli saprotamus terminus, sniegtu informāciju par noteikumiem tās teritorijā, kuru mērķis ir izpildīt pamatprasības būvēm, kas piemērojamas katra būvizstrādājuma paredzētajam izmantojumam, kā paredzēts šīs regulas 6. panta 3. punkta e) apakšpunktā.
4. Būvizstrādājumu informācijas punkti spēj veikt savas funkcijas tā, lai novērstu interešu konfliktus, jo īpaši attiecībā uz procedūrām, kas saistītas ar CE zīmes iegūšanu.
III NODAĻA
UZŅĒMĒJU PIENĀKUMI
11. pants
Ražotāju pienākumi
1. Ražotāji ekspluatācijas īpašību deklarāciju izstrādā saskaņā ar 4. un 6. pantu un CE zīmi uzliek saskaņā ar 8. un 9. pantu.
Ražotāji kā pamatu ekspluatācijas īpašību deklarācijai sagatavo tehnisko dokumentāciju, aprakstot visus attiecīgos elementus, kas saistīti ar prasīto ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu.
2. Ražotāji saglabā tehnisko dokumentāciju un atbilstības deklarāciju 10 gadus pēc būvizstrādājuma laišanas tirgū.
Vajadzības gadījumā Komisija ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 60. pantu var grozīt minēto laikposmu būvizstrādājumu saimēm, pamatojoties uz paredzamo aprites ciklu vai būvizstrādājumu nozīmi būvēs.
3. Ražotāji nodrošina, ka ir izstrādātas procedūras, lai sērijveida izstrādājumi atbilstu deklarētajām ekspluatācijas īpašībām. Pienācīgi jāņem vērā attiecīgās izstrādājuma tipa izmaiņas, kā arī izmaiņas piemērojamās saskaņotajās tehniskajās specifikācijās.
Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar būvizstrādājuma deklarēto ekspluatācijas īpašību precizitātes, uzticamības un stabilitātes nodrošināšanu, ražotāji veic to būvizstrādājumu, kurus laiž tirgū vai dara pieejamus tirgū, paraugu pārbaudi, izmeklē un, ja vajadzīgs, veic sūdzību, neatbilstīgu izstrādājumu un atsauktu izstrādājumu reģistrēšanu, kā arī par šo uzraudzību pastāvīgi informē izplatītājus.
4. Ražotāji nodrošina to, ka uz to būvizstrādājumiem ir tipa, partijas vai sērijas numurs vai kāds cits identifikācijas elements vai, ja izstrādājuma izmērs vai raksturs to neatļauj, - ka vajadzīgā informācija ir sniegta uz iesaiņojuma vai būvizstrādājumam pievienotā dokumentā.
5. Ražotāji uz būvizstrādājuma vai, ja tas nav iespējams, uz iesaiņojuma vai būvizstrādājumam pievienotajā dokumentā norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un kontaktadresi. Adresē norāda vienu kontaktpunktu, kuru izmantojot var sazināties ar ražotāju.
6. Būvizstrādājumu darot pieejamu tirgū, ražotāji nodrošina, ka izstrādājumam ir pievienotas lietotājiem viegli saprotamas instrukcijas un drošības informācija valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.
7. Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst ekspluatācijas īpašību deklarācijai vai citām piemērojamām šīs regulas prasībām, nekavējoties veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai panāktu būvizstrādājuma atbilstību vai arī, ja vajadzīgs, lai izņemtu to no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja izstrādājums rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi būvizstrādājumu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.
8. Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji tai viegli saprotamā valodā sniedz visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām. Ražotāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas tiek veikti, lai izvairītos no apdraudējuma, ko var radīt būvizstrādājumi, kurus viņi laiduši tirgū.
12. pants
Pilnvarotie pārstāvji
1. Ražotāji ar rakstisku pilnvaru var iecelt pilnvaroto pārstāvi.
Tehniskās dokumentācijas izstrāde neietilpst pilnvarotā pārstāvja pilnvarā.
2. Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti pilnvarā. Ar pilnvaru pilnvarotajam pārstāvim atļauj veikt vismaz šādus uzdevumus:
a)
glabāt ekspluatācijas īpašību deklarāciju un tehnisko dokumentāciju, lai tā būtu pieejama valsts uzraudzības iestādēm laikposmā, kas minēts 11. panta 2. punktā;
b)
pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma sniegt iestādei visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām;
c)
pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma sadarboties ar tām jebkādos pasākumos, kas tiek veikti, lai izvairītos no apdraudējuma, ko var radīt būvizstrādājumi, uz kuriem attiecas pilnvarotā pārstāvja pilnvara.
13. pants
Importētāju pienākumi
1. Importētāji Savienības tirgū laiž tikai tādus būvizstrādājumus, kas atbilst piemērojamām šīs regulas prasībām.
2. Pirms būvizstrādājuma laišanas tirgū importētāji pārliecinās, ka ražotājs ir veicis ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi. Importētāji nodrošina, ka ražotājs ir izstrādājis 11. panta 1. punkta otrajā daļā minēto tehnisko dokumentāciju un ekspluatācijas īpašību deklarāciju saskaņā ar 4. un 6. pantu. Importētāji arī nodrošina, ka izstrādājumam vajadzības gadījumā ir CE zīme un ka izstrādājumam ir pievienoti vajadzīgie dokumenti, un ka ražotājs ir nodrošinājis atbilstību 11. panta 4. un 5. punktā noteiktajām prasībām.
Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums neatbilst ekspluatācijas īpašību deklarācijai vai citām piemērojamām šīs regulas prasībām, importētājs būvizstrādājumu nelaiž tirgū, līdz tas atbilst pievienotajai ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām vai arī - līdz ekspluatācijas īpašību deklarācija ir izlabota. Turklāt, ja būvizstrādājums rada apdraudējumu, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.
3. Importētāji uz būvizstrādājuma vai, ja tas nav iespējams, uz iesaiņojuma vai izstrādājumam pievienotajā dokumentā norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un kontaktadresi.
4. Būvizstrādājumu darot pieejamu tirgū, importētāji nodrošina, ka izstrādājumam ir pievienotas lietotājiem viegli saprotamas instrukcijas un drošības informācija valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.
5. Importētāji nodrošina, ka laikā, kad tie ir atbildīgi par būvizstrādājumu, tā uzglabāšanas vai pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un pārējām piemērojamām šīs regulas prasībām.
6. Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar būvizstrādājuma deklarēto ekspluatācijas īpašību precizitātes, uzticamības un stabilitātes nodrošināšanu, importētāji veic to būvizstrādājumu, kurus laiž tirgū vai dara pieejamus tirgū, paraugu pārbaudi, izmeklē un, ja vajadzīgs, veic sūdzību, neatbilstīgu izstrādājumu un atsauktu izstrādājumu reģistrēšanu, kā arī par šo uzraudzību pastāvīgi informē izplatītājus.
7. Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst ekspluatācijas īpašību deklarācijai vai citām piemērojamām šīs regulas prasībām, nekavējoties veic nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai panāktu būvizstrādājuma atbilstību vai arī, ja vajadzīgs, lai izņemtu to no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja izstrādājums rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi būvizstrādājumu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.
8. Importētāji 11. panta 2. punktā minētajā laikposmā saglabā ekspluatācijas īpašību deklarācijas kopiju, lai tā būtu pieejama tirgus uzraudzības iestādēm, un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.
9. Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma importētāji tai viegli saprotamā valodā sniedz visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas tiek veikti, lai izvairītos no apdraudējuma, ko var radīt būvizstrādājumi, kurus viņi laiduši tirgū.
14. pants
Izplatītāju pienākumi
1. Darot būvizstrādājumu pieejamu tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs regulas prasības.
2. Pirms būvizstrādājuma laišanas tirgū izplatītāji nodrošina, ka izstrādājumam vajadzības gadījumā ir CE zīme un tam ir pievienoti šajā regulā noteiktie dokumenti, instrukcijas un drošības informācija lietotājiem viegli saprotamā valodā, kuru nosaka attiecīgā dalībvalsts. Izplatītāji arī nodrošina, ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 11. panta 4. un 5. punkta un 13. panta 3. punkta prasības.
Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums neatbilst ekspluatācijas īpašību deklarācijai vai citām piemērojamām šīs regulas prasībām, izplatītājs būvizstrādājumu nelaiž tirgū, līdz tas atbilst pievienotajai ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām vai arī - līdz ekspluatācijas īpašību deklarācija ir izlabota. Turklāt, ja izstrādājums rada apdraudējumu, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju un tirgus uzraudzības iestādes.
3. Izplatītājs nodrošina, ka laikā, kad tas ir atbildīgs par būvizstrādājumu, tā uzglabāšanas un pārvadāšanas apstākļi negatīvi neietekmē būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām.
4. Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst ekspluatācijas īpašību deklarācijai vai citām piemērojamām šīs regulas prasībām, nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie koriģējošie pasākumi, lai panāktu būvizstrādājuma atbilstību vai arī, ja vajadzīgs, lai izņemtu to no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja izstrādājums rada apdraudējumu, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi izstrādājumu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.
5. Pēc kompetentās valsts iestādes pamatota pieprasījuma izplatītāji iestādei viegli saprotamā valodā sniedz visu nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu būvizstrādājuma atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai un citām piemērojamām šīs regulas prasībām. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas tiek veikti, lai izvairītos no apdraudējuma, ko var radīt būvizstrādājumi, kurus viņi darījuši pieejamus tirgū.
15. pants
Gadījumi, kad ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem
Šajā regulā importētājs vai izplatītājs uzskatāms par ražotāju, un uz to attiecas 11. pantā noteiktie ražotāja pienākumi, ja tas izstrādājumus laiž tirgū ar savu nosaukumu vai preču zīmi vai izmaina jau tirgū laisto būvizstrādājumu tādējādi, ka tas ietekmē atbilstību ekspluatācijas īpašību deklarācijai.
16. pants
Uzņēmēju identifikācija
Par laikposmu, kas minēts 11. panta 2. punktā, uzņēmēji tirgus uzraudzības iestādēm pēc to pieprasījuma sniedz informāciju par:
a)
jebkuru uzņēmēju, kas tiem piegādājis izstrādājumu;
b)
jebkuru uzņēmēju, kuram tie piegādājuši izstrādājumu.
IV NODAĻA
SASKAŅOTAS TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS
17. pants
Saskaņotie standarti
1. Saskaņotos standartus pieņem Eiropas standartizācijas iestādes, kas uzskaitītas Direktīvas 98/34/EK I pielikumā, pamatojoties uz pieprasījumiem (turpmāk “mandāti”), ko Komisija izdevusi saskaņā ar minētās direktīvas 6. pantu pēc apspriešanās ar šīs regulas 64. pantā minēto Būvniecības pastāvīgo komiteju (turpmāk “Būvniecības pastāvīgā komiteja”).
2. Ja ieinteresētās personas ir iesaistītas saskaņoto standartu izstrādes procesā saskaņā ar šo pantu, Eiropas standartizācijas iestādes nodrošina, ka ieinteresēto personu dažādas kategorijas visos gadījumos tiek pārstāvētas taisnīgi un līdzsvaroti.
3. Saskaņotajos standartos paredz metodes un kritērijus būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtējumam attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem.
Ja tas paredzēts attiecīgajā mandātā, saskaņotajā standartā par izstrādājumiem, uz kuriem standarts attiecas, ir atsauce uz paredzēto izmantojumu.
Saskaņotajos standartos - attiecīgos gadījumos un ja tas neapdraud rezultātu precizitāti, uzticamību vai stabilitāti - paredz tādas metodes būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību novērtējumam attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem, kuras ir mazāk apgrūtinošas nekā testēšana.
4. Eiropas standartizācijas iestādes saskaņotajos standartos nosaka piemērojamo ražošanas procesa kontroli, kurā ņem vērā attiecīgā būvizstrādājuma ražošanas procesa specifiskos apstākļus.
Saskaņotajos standartos iekļauj tehniskas detaļas, kas vajadzīgas, lai īstenotu ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu.
5. Komisija novērtē Eiropas standartizācijas iestāžu pieņemto saskaņoto standartu atbilstību attiecīgajiem mandātiem.
Komisija to saskaņoto standartu atsauču sarakstu, kas atbilst attiecīgajam mandātam, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Par katru sarakstā iekļauto saskaņoto standartu norāda šādu informāciju:
a)
attiecīgā gadījumā - atsauces uz saskaņotajām tehniskajām specifikācijām, kuras tiek aizstātas;
b)
līdzāspastāvēšanas laikposma sākuma datums;
c)
līdzāspastāvēšanas laikposma beigu datums.
Komisija publicē visus saraksta atjauninājumus.
No līdzāspastāvēšanas laikposma sākuma datuma ir iespējams izmantot saskaņotu standartu, lai sagatavotu tāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību deklarāciju, uz kuru standarts attiecas. Valstu standartizācijas iestādēm ir pienākums transponēt saskaņotos standartus saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK.
Neskarot 36. līdz 38. pantu, no līdzāspastāvēšanas laikposma beigu datuma saskaņotais standarts ir vienīgais līdzeklis, ko izmanto, lai izstrādātu tāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību deklarāciju, uz kuru standarts attiecas.
Līdzāspastāvēšanas laikposma beigās savstarpēji neatbilstošos valstu standartus atceļ un dalībvalstis pārtrauc visu savstarpēji neatbilstošo valsts noteikumu spēkā esamību.
18. pants
Oficiāls iebildums pret saskaņotajiem standartiem
1. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka saskaņotais standarts pilnībā neatbilst prasībām, kuras noteiktas attiecīgajā mandātā, attiecīgā dalībvalsts vai Komisija pēc apspriešanās ar Būvniecības pastāvīgo komiteju šo jautājumu līdz ar attiecīgo pamatojumu izvirza izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu. Komiteja pēc apspriešanās ar attiecīgajām Eiropas standartizācijas iestādēm nekavējoties sniedz savu atzinumu.
2. Ņemot vērā komitejas, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu, atzinumu, Komisija pieņem lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt, nepublicēt, publicēt ar ierobežojumiem, saglabāt, saglabāt ar ierobežojumiem vai svītrot atsauces uz attiecīgo saskaņoto standartu.
3. Komisija informē attiecīgo Eiropas standartizācijas iestādi, kuru skar tās lēmums, un, ja nepieciešams, pieprasa attiecīgo saskaņoto standartu pārskatīšanu.
19. pants
Eiropas novērtējuma dokuments
1. Pamatojoties uz ražotāja pieteikumu Eiropas tehniskajam novērtējumam, TNI organizācija izstrādā un pieņem Eiropas novērtējuma dokumentu attiecībā uz katru būvizstrādājumu, uz kuru neattiecas vai tikai daļēji attiecas saskaņotais standarts un kura ekspluatācijas īpašības saistībā ar tā būtiskajiem raksturlielumiem nevar pilnībā novērtēt atbilstīgi spēkā esošajam saskaņotajam standartam, jo inter alia:
a)
izstrādājums nav iekļauts neviena spēkā esošā saskaņotā standarta darbības jomā;
b)
saskaņotajā standartā paredzētā novērtēšanas metode nav piemērota vismaz vienam minētā izstrādājuma būtiskajam raksturlielumam; vai
c)
saskaņotajā standartā vismaz vienam minētā izstrādājuma būtiskajam raksturlielumam nav paredzēta novērtēšanas metode.
2. Eiropas novērtējuma dokumenta pieņemšanas procedūrā ievēro 20. pantā noteiktos principus, un tā atbilst 21. pantam un II pielikumam.
3. Komisija saskaņā ar 60. pantu var pieņemt deleģētus aktus, lai grozītu II pielikumu un izveidotu papildu procedūras noteikumus Eiropas novērtējuma dokumenta izstrādei un pieņemšanai.
4. Vajadzības gadījumā Komisija pēc apspriešanās ar Būvniecības pastāvīgo komiteju ar spēkā esošiem Eiropas novērtējuma dokumentiem pamato mandātus, kas saskaņā ar 17. panta 1. punktu jāizsniedz, lai izstrādātu saskaņotus standartus attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajiem izstrādājumiem.
20. pants
Eiropas novērtējuma dokumentu izstrādes un pieņemšanas principi
1. Eiropas novērtējuma dokumenta izstrādes un pieņemšanas procedūra:
a)
ir pārskatāma attiecīgajam ražotājam;
b)
nosaka attiecīgus obligātus termiņus, lai izvairītos no nepamatotiem kavējumiem;
c)
pienācīgi ņem vērā komercnoslēpuma un konfidencialitātes aizsardzību;
d)
ļauj piemērotā apjomā piedalīties Komisijai;
e)
ir rentabla ražotājam; un
f)
nodrošina pietiekamu koleģialitāti un koordināciju starp TNI, kas izvirzītas saistībā ar attiecīgo izstrādājumu.
2. TNI kopā ar TNI organizāciju uzņemas visas izmaksas saistībā ar Eiropas novērtējuma dokumenta izstrādi un pieņemšanu.
21. pants
TNI pienākumi, saņemot pieteikumu Eiropas tehniskajam novērtējumam
1. TNI, kas saņem pieteikumu Eiropas tehniskajam novērtējumam, par to, vai uz būvizstrādājumu pilnībā vai daļēji attiecas saskaņotās tehniskās specifikācijas, ražotāju informē šādi:
a)
ja uz izstrādājumu pilnībā attiecas saskaņots standarts, TNI ražotāju informē, ka saskaņā ar 19. panta 1. punktu nevar izdot Eiropas tehnisko novērtējumu;
b)
ja uz izstrādājumu pilnībā attiecas Eiropas novērtējuma dokuments, TNI ražotāju informē, ka šo dokumentu izmantos par pamatu izdodamajam Eiropas tehniskajam novērtējumam;
c)
ja uz izstrādājumu neattiecas vai tikai daļēji attiecas kāda saskaņota tehniska specifikācija, TNI piemēro procedūras, kas izklāstītas II pielikumā vai kas izveidotas saskaņā ar 19. panta 3. punktu.
2. Gadījumos, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, TNI informē TNI organizāciju un Komisiju par pieprasījuma saturu un atsauci uz attiecīgo Komisijas lēmumu par ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi, kuru TNI paredz izmantot attiecībā uz šo izstrādājumu, vai arī ziņo par šāda Komisijas lēmuma neesamību.
3. Ja Komisija uzskata, ka attiecībā uz konkrēto būvizstrādājumu nav piemērota lēmuma par ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi, piemēro 28. pantu.
22. pants
Publicēšana
Eiropas novērtējuma dokumentus, ko pieņēmusi TNI organizācija, nosūta Komisijai, kura Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē sarakstu ar atsaucēm uz galīgajiem Eiropas novērtējuma dokumentiem.
Komisija publicē visus saraksta atjauninājumus.
23. pants
Strīdu izšķiršana TNI domstarpību gadījumos
Ja paredzētajā laikā TNI nav vienojušās par Eiropas novērtējuma dokumentu, TNI organizācija šo jautājumu iesniedz Komisijai, lai tā rastu atbilstīgu risinājumu.
24. pants
Eiropas novērtējuma dokumenta saturs
1. Eiropas novērtējuma dokumentā iekļauj vismaz vispārēju būvizstrādājuma aprakstu, to būtisko raksturlielumu sarakstu, kuri ir nozīmīgi izstrādājuma izmantojumam, ko paredzējis ražotājs, un par kuriem ražotājs ir vienojies ar TNI organizāciju, kā arī izstrādājuma ekspluatācijas īpašību novērtējuma metodes un kritērijus attiecībā uz šiem būtiskajiem raksturlielumiem.
2. Eiropas novērtējuma dokumentā nosaka piemērojamās ražošanas procesa kontroles principus, ņemot vērā attiecīgā būvizstrādājuma ražošanas procesa apstākļus.
3. Ja izstrādājuma dažu būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašības var pienācīgi novērtēt ar metodēm un kritērijiem, kas jau noteikti citās saskaņotās tehniskajās specifikācijās vai 66. panta 3. punktā minētajās pamatnostādnēs vai kas izmantoti saskaņā ar Direktīvas 89/106/EEK 9. pantu pirms 2013. gada 1. jūlija saistībā ar Eiropas tehnisko apstiprinājumu izdošanu, minētās esošās metodes un kritērijus iekļauj kā Eiropas novērtējuma dokumenta daļas.
25. pants
Oficiāls iebildums pret Eiropas novērtējuma dokumentiem
1. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka Eiropas novērtējuma dokuments tikai daļēji atbilst prasībām saistībā ar I pielikumā izklāstītajām pamatprasībām būvēm, attiecīgā dalībvalsts vai Komisija šo jautājumu līdz ar attiecīgo pamatojumu izvirza izskatīšanai Būvniecības pastāvīgajā komitejā. Būvniecības pastāvīgā komiteja pēc apspriešanās ar TNI organizāciju nekavējoties sniedz savu atzinumu.
2. Ņemot vērā Būvniecības pastāvīgās komitejas atzinumu, Komisija pieņem lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt, nepublicēt, publicēt ar ierobežojumiem, saglabāt, saglabāt ar ierobežojumiem vai svītrot atsauces uz attiecīgajiem Eiropas novērtējuma dokumentiem.
3. Komisija attiecīgi informē TNI organizāciju un vajadzības gadījumā pieprasa pārskatīt attiecīgo Eiropas novērtējuma dokumentu.
26. pants
Eiropas tehniskais novērtējums
1. Eiropas tehnisko novērtējumu izdod TNI pēc ražotāja pieprasījuma, pamatojoties uz Eiropas novērtējuma dokumentu, kas sagatavots atbilstīgi 21. pantā un II pielikumā noteiktajām procedūrām.
Ja pastāv Eiropas novērtējuma dokuments, Eiropas tehnisko novērtējumu var izdot pat gadījumā, ja ir izdots saskaņotā standarta mandāts. Šāda izdošana ir iespējama līdz pat līdzāspastāvēšanas laikposma sākumam, kā Komisija noteikusi saskaņā ar 17. panta 5. punktu.
2. Eiropas tehniskajā novērtējumā iekļauj deklarējamās ekspluatācijas īpašības, kuras izteiktas līmeņa vai klases, vai apraksta veidā, attiecībā uz tiem būtiskajiem raksturlielumiem, par ko saistībā ar deklarēto paredzēto izmantojumu ražotājs vienojies ar to TNI organizāciju, kura saņēmusi Eiropas tehniskā novērtējuma pieprasījumu, un iekļauj tehniskas detaļas, kas vajadzīgas, lai īstenotu ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu.
3. Lai nodrošinātu šā panta vienveidīgu īstenošanu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka Eiropas tehniskā novērtējuma formātu saskaņā ar 64. panta 2. punktā minēto procedūru.
27. pants
Ekspluatācijas īpašību līmeņi vai klases
1. Komisija var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 60. pantu, lai noteiktu ekspluatācijas īpašību klases attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem.
2. Ja Komisija ir noteikusi ekspluatācijas īpašību klases attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, Eiropas standartizācijas iestādes šīs klases izmanto saskaņotajos standartos. TNI organizācija attiecīgā gadījumā Eiropas novērtējuma dokumentos izmanto šīs klases.
Ja Komisija nav noteikusi ekspluatācijas īpašību klases attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem, Eiropas standartizācijas iestādes tās var noteikt saskaņotajos standartos, pamatojoties uz pārskatīto mandātu.
3. Ja attiecīgās pilnvaras to paredz, Eiropas standartizācijas iestādes saskaņotajos standartos nosaka minimālo līmeni attiecībā uz būtiskajām īpašībām un vajadzības gadījumā būvizstrādājumu paredzēto izmantojumu dalībvalstīs.
4. Ja Eiropas standartizācijas iestādes ir noteikušas ekspluatācijas īpašību klases saskaņotajā standartā, TNI organizācija izmanto šīs klases Eiropas novērtējuma dokumentos, ja tie attiecas uz būvizstrādājumiem.
Attiecīgā gadījumā TNI organizācija ar Komisijas piekrišanu un apspriedusies ar Būvniecības pastāvīgo komiteju nosaka Eiropas novērtējuma dokumentā ekspluatācijas īpašību klases un robežvērtību līmeņus attiecībā uz būvizstrādājumu būtiskajiem raksturlielumiem to paredzētajam galaizmantojumam, ko noteicis ražotājs.
5. Komisija var pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 60. pantu, lai izstrādātu nosacījumus, ar kādiem būvizstrādājums bez testēšanas vai bez turpmākas testēšanas uzskatāms par atbilstīgu noteiktam ekspluatācijas īpašību līmenim vai klasei.
Ja šādus nosacījumus nav izveidojusi Komisija, tos saskaņotajos standartos var noteikt Eiropas standartizācijas iestādes, pamatojoties uz pārskatīto mandātu.
6. Kad Komisija saskaņā ar 1. punktu ir noteikusi klasifikācijas sistēmas, dalībvalstis vienīgi saskaņā ar minētajām klasifikācijas sistēmām var noteikt ekspluatācijas īpašību līmeņus vai klases, kas jāievēro būvizstrādājumos attiecībā uz šo izstrādājumu būtiskiem raksturlielumiem.
7. Nosakot robežvērtību līmeņus vai ekspluatācijas īpašību klases, Eiropas standartizācijas iestādes un TNI organizācija ievēro dalībvalstu regulatīvās vajadzības.
28. pants
Ekspluatācijas īpašību noturības novērtējums un pārbaude
1. Būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi attiecībā uz to būtiskiem raksturlielumiem veic saskaņā ar vienu no V pielikumā noteiktajām sistēmām.
2. Pieņemot deleģētus aktus saskaņā ar 60. pantu, Komisija nosaka un, īpaši ņemot vērā ietekmi uz cilvēku veselību un drošību un uz vidi, var pārskatīt, kuru sistēmu vai sistēmas piemērot konkrētam būvizstrādājumam vai būvizstrādājumu saimei vai noteiktam būtiskam raksturlielumam. To darot, Komisija ņem vērā arī dokumentēto pieredzi, ko valstu iestādes nosūta saistībā ar tirgus uzraudzību.
Komisija izvēlas vismazāk apgrūtinošo sistēmu vai sistēmas, kas atbilst būvēm noteikto pamatprasību izpildei.
3. Šādi noteiktu sistēmu vai sistēmas norāda saskaņoto standartu mandātos un saskaņotajās tehniskajās specifikācijās.
V NODAĻA
TEHNISKĀ NOVĒRTĒJUMA IESTĀDES
29. pants
TNI nozīmēšana, uzraudzība un novērtēšana
1. Dalībvalstis savā teritorijā var nozīmēt TNI, jo īpaši viena vai vairāku izstrādājumu jomās, kas uzskaitītas IV pielikuma 1. tabulā.
Dalībvalstis, kuras ir nozīmējušas TNI, paziņo citām dalībvalstīm un Komisijai šīs TNI nosaukumu un adresi un izstrādājumu jomas, saistībā ar kurām tā ir nozīmēta.
2. Komisija, cenšoties panākt iespējami augstāko pārredzamības līmeni, TNI sarakstu dara publiski pieejamu elektroniski, norādot izstrādājumu jomas, saistībā ar kurām tās ir nozīmētas.
Komisija publicē visus šā saraksta atjauninājumus.
3. Dalībvalstis uzrauga pašu nozīmēto TNI darbību un kompetenci un novērtē tās pēc attiecīgajām IV pielikuma 2. tabulā uzskaitītajām prasībām.
Dalībvalstis informē Komisiju par savas valsts TNI novērtēšanas procedūrām, to darbības un kompetences uzraudzību, kā arī par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.
4. Komisija, apspriedusies ar Būvniecības pastāvīgo komiteju, pieņem pamatnostādnes par to, kā veikt TNI novērtējumu.
30. pants
TNI izvirzāmās prasības
1. TNI veic novērtējumu un izdod Eiropas tehnisko novērtējumu tajā izstrādājumu jomā, saistībā ar kuru tā ir nozīmēta.
TNI sava nozīmējuma ietvaros izpilda IV pielikuma 2. tabulā noteiktās prasības.
2. TNI publisko savu struktūrshēmu un iekšējo lēmumu pieņemšanas struktūrvienību locekļu vārdus un uzvārdus.
3. Ja TNI vairs neatbilst 1. punktā minētajām prasībām, dalībvalsts atsauc šīs TNI nozīmējumu attiecīgajā izstrādājumu jomā un par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.
31. pants
TNI koordinācija
1. TNI veido tehniskā novērtējuma organizāciju.
2. TNI organizāciju uzskata par struktūru, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs 162. panta nozīmē Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (15).
3. Sadarbības kopīgos mērķus un administratīvos un finansiālos nosacījumus attiecībā uz dotācijām, ko piešķir TNI organizācija, var noteikt partnerības pamatnolīgumos, ko paraksta Komisija un šī organizācija saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (16) (Finanšu regula), un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002. Eiropas Parlamentu un Padomi informē par jebkura šāda nolīguma noslēgšanu.
4. TNI organizācija veic vismaz šādus uzdevumus:
a)
organizē TNI koordināciju un vajadzības gadījumā nodrošina sadarbību un apspriešanos ar citām iesaistītajām pusēm;
b)
nodrošina, ka TNI apmainās ar paraugprakses piemēriem, lai veicinātu lielāku efektivitāti un uzlabotu pakalpojumu sniegšanu nozarei;
c)
koordinē 21. pantā un II pielikumā izklāstītās procedūras piemērošanu, kā arī sniedz šim mērķim nepieciešamo atbalstu;
d)
izstrādā un pieņem Eiropas novērtējuma dokumentus;
e)
informē Komisiju par visiem jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas novērtējuma dokumentu sagatavošanu un 21. pantā un II pielikumā izklāstītās procedūras jebkādu interpretācijas aspektu, un, pamatojoties uz gūto pieredzi, Komisijai ierosina uzlabojumus;
f)
paziņo Komisijai un konkrētajai dalībvalstij par visiem novērojumiem attiecībā uz TNI, kas nepilda savus uzdevumus atbilstīgi 21. pantā un II pielikumā noteiktajai procedūrai;
g)
nodrošina, ka pieņemtie Eiropas novērtējuma dokumenti un atsauces uz Eiropas tehniskajiem novērtējumiem ir publiski pieejamas.
Šo uzdevumu veikšanai TNI organizācijā ir sekretariāts.
5. Dalībvalstis nodrošina, ka TNI līdzdarbojas TNI organizācijā, sniedzot finanšu un cilvēkresursus.
32. pants
Savienības finansējums
1. Savienības finansējumu var piešķirt TNI organizācijai 31. panta 4. punktā norādīto darbību īstenošanai.
2. Gada apropriācijas 31. panta 4. punktā minētajiem uzdevumiem piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi spēkā esošai finanšu shēmai.
33. pants
Finanšu pasākumi
1. TNI organizācijai nodrošina Savienības finansējumu, neprasot iesniegt priekšlikumus, lai tā veiktu 31. panta 4. punktā noteiktos uzdevumus, kuriem dotācijas var piešķirt saskaņā ar Finanšu regulu.
2. Šīs regulas 31. panta 4. punktā minētās TNI organizācijas sekretariāta darbības var finansēt uz ekspluatācijas izdevumu dotāciju pamata. Atjaunošanas gadījumā darbības dotācijas automātiski nesamazina.
3. Ar dotāciju nolīgumiem var atļaut saņēmēju pieskaitāmo izmaksu segšanu pēc vienotas likmes, nepārsniedzot 10 % no darbību kopējām atbilstīgajām tiešajām izmaksām, izņemot gadījumus, kad saņēmēja netiešās izmaksas sedz ar darbības dotācijām, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta.
34. pants
Pārvaldība un uzraudzība
1. Apropriācijas, ko budžeta lēmējinstitūcija nosaka 31. panta 4. punktā izklāstīto uzdevumu finansēšanai, var segt arī administratīvos izdevumus saistībā ar priekšdarbiem, uzraudzību, kontroli, revīziju un izvērtēšanu, kas tieši nepieciešami šīs regulas mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumus, sanāksmes, informācijas un publicēšanas darbības, izdevumus, kas saistīti ar informātikas tīkliem informācijas apmaiņai, un citus administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, ko Komisija var izmantot Eiropas novērtējuma dokumentu izstrādes un pieņemšanas un Eiropas tehnisko novērtējumu izdošanas darbībām.
2. Komisija izvērtē 31. panta 4. punktā izklāstīto uzdevumu, uz kuriem attiecas Savienības finansējums, atbilstību Savienības politikas un tiesību aktu prasībām un līdz 2017. gada 1. janvārim un pēc tam reizi četros gados informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šāda izvērtējuma rezultātiem.
35. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija gādā, lai saskaņā ar šo regulu finansējamo darbību īstenošanā tiktu aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot profilaktiskus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nelikumīgi izmaksātās summas, kā arī, ja tiek atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (17), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (18), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (19).
2. Attiecībā uz darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpuma jēdziens nozīmē Savienības tiesību akta pārkāpumu vai līgumsaistību pārkāpumu uzņēmēja darbības vai bezdarbības dēļ, kura sekas ir vai būtu bijis kaitējums nepamatota izdevumu posteņa veidā Savienības vispārējam budžetam vai tās pārzinātajiem budžetiem.
3. Nolīgumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas, nosaka uzraudzību un finanšu kontroli, kas jāveic Komisijai vai tās pilnvarotai personai, kā arī revīziju, kas jāveic Revīzijas palātai un kuru vajadzības gadījumā izdara uz vietas.
VI NODAĻA
VIENKĀRŠOTAS PROCEDŪRAS
36. pants
Atbilstīgas tehniskās dokumentācijas izmantošana
1. Nosakot izstrādājuma tipu, ražotājs tipa testēšanu vai tipa aprēķinu var aizstāt ar atbilstīgu tehnisko dokumentāciju, kura pierāda, ka:
a)
viena vai vairāku būvizstrādājuma, ko ražotājs laiž tirgū, būtiska raksturlieluma dēļ tas uzskatāms par atbilstīgu noteiktam ekspluatācijas īpašību līmenim vai klasei bez testēšanas un aprēķina vai bez turpmākas testēšanas saskaņā ar atbilstīgajā saskaņotajā specifikācijā vai Komisijas lēmumā paredzētajiem nosacījumiem;
b)
būvizstrādājums, uz ko attiecas saskaņots standarts un ko ražotājs laiž tirgū, ir tā paša izstrādājuma tipa kā cits būvizstrādājums, kuru ražojis cits ražotājs un kurš jau ir testēts saskaņā ar atbilstīgo saskaņoto standartu. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, ražotājs ir tiesīgs deklarēt ekspluatācijas īpašības, kas atbilst visiem vai daļai šā cita izstrādājuma testa rezultātu. Ražotājs cita ražotāja iegūtus testa rezultātus var izmantot vienīgi, ja tas ir saņēmis attiecīgā ražotāja atļauju, kurš ir atbildīgs par šo testa rezultātu precizitāti, uzticamību un stabilitāti; vai
c)
būvizstrādājums, uz ko attiecas saskaņota tehniska specifikācija un ko ražotājs laiž tirgū, ir sistēma, ko veido sastāvdaļas, kuras ražotājs samontē, pienācīgi vadoties pēc precīzām instrukcijām, kuras sniedz sistēmu vai sastāvdaļu piegādātājs, kas šo sistēmu vai šo sastāvdaļu jau ir testējis attiecībā uz vienu vai vairākiem būtiskiem raksturlielumiem saskaņā ar atbilstīgo saskaņoto tehnisko specifikāciju. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, ražotājs ir tiesīgs deklarēt ekspluatācijas īpašības, kas atbilst visiem vai daļai šīs piegādātās sistēmas vai sastāvdaļas testa rezultātu. Ražotājs cita ražotāja vai sistēmas nodrošinātāja iegūtus testa rezultātus var izmantot vienīgi, ja tas ir saņēmis attiecīgā ražotāja vai sistēmas nodrošinātāja atļauju, kurš ir atbildīgs par šo testa rezultātu precizitāti, uzticamību un stabilitāti.
2. Ja 1. punktā minētais būvizstrādājums pieder pie būvizstrādājumu saimes, kurai piemērotā ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēma ir “1+” vai “1” sistēma, kā noteikts V pielikumā, 1. punktā minēto atbilstīgo tehnisko dokumentāciju pārbauda paziņotā izstrādājumu sertifikācijas iestāde, kā minēts V pielikumā.
37. pants
Vienkāršoto procedūru izmantošana mikrouzņēmumos
Mikrouzņēmumi, kas ražo būvizstrādājumus, uz ko attiecas saskaņots standarts, tā vietā, lai izstrādājuma tipu noteiktu ar V pielikumā izklāstīto piemērojamo “3” un “4” sistēmu tipa testu, var izmantot metodes, kas atšķiras no piemērojamajā saskaņotajā standartā iekļautajām metodēm. Šie ražotāji arī var attiecināt “4” sistēmas noteikumus uz tiem būvizstrādājumiem, uz kuriem attiecas “3” sistēma. Ja ražotājs izmanto šīs vienkāršotās procedūras, šim ražotājam ar īpašo tehnisko dokumentāciju jāpierāda, ka būvizstrādājums atbilst piemērojamām prasībām, un jāpierāda, ka izmantotās procedūras ir līdzvērtīgas saskaņotajos standartos paredzētajām procedūrām.
38. pants
Citas vienkāršotas procedūras
1. Attiecībā uz būvizstrādājumiem, uz kuriem attiecas saskaņots standarts un kuri ir izgatavoti individuāli vai pēc pasūtījuma neindustriālā ražošanas procesā pēc īpaša pasūtījuma un iestrādāti vienā identificētā būvē, ražotājs piemērojamās sistēmas ekspluatācijas īpašību novērtējuma daļu, kā noteikts V pielikumā, var aizstāt ar īpašo tehnisko dokumentāciju, pierādot šā izstrādājuma atbilstību piemērojamām prasībām un to, ka izmantotās procedūras ir līdzvērtīgas saskaņotajos standartos paredzētajām procedūrām.
2. Ja 1. punktā minētais būvizstrādājums pieder pie būvizstrādājumu saimes, kurai piemērotā ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēma ir “1+” vai “1” sistēma, kā noteikts V pielikumā, īpašo tehnisko dokumentāciju pārbauda paziņotā izstrādājumu sertifikācijas iestāde, kā minēts V pielikumā.
VII NODAĻA
PAZIŅOJOŠĀS IESTĀDES UN PAZIŅOTĀS IESTĀDES
39. pants
Paziņošana
Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm iestādes, kas pilnvarotas veikt trešo pušu uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes procesā saskaņā ar šo regulu (turpmāk “paziņotās iestādes”).
40. pants
Paziņojošās iestādes
1. Dalībvalstis nozīmē paziņojošo iestādi, kas ir atbildīga par nepieciešamo procedūru izstrādi un veikšanu, lai novērtētu un paziņotu iestādes, kurām šīs regulas mērķiem ir tiesības veikt trešās puses uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturīguma novērtējuma un pārbaudes procesā, kā arī ir atbildīga par paziņoto iestāžu uzraudzību, tostarp par to atbilstību 43. pantam.
2. Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūras Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.
3. Ja paziņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt 1. punktā minēto novērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzīšanu kādai iestādei, kas nav valsts pārvaldes iestāde, šī iestāde ir juridiska persona un mutatis mutandis atbilst 41. pantā noteiktajām prasībām. Turklāt tai jāveic pasākumi, lai spētu atbildēt par saistībām, kas izriet no tās darbībām.
4. Paziņojošā iestāde uzņemas pilnu atbildību par 3. punktā minētās iestādes darbību.
41. pants
Prasības paziņojošajām iestādēm
1. Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nerastos nekādi interešu konflikti ar paziņotajām iestādēm.
2. Paziņojošā iestāde ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu darbības objektivitāti un taisnīgumu.
3. Paziņojošā iestāde ir organizēta tā, lai visus lēmumus par tādas iestādes paziņošanu, kura var veikt trešās puses uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturības novērtēšanas un pārbaudes procesā, pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.
4. Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic darbības, ko veic paziņotās iestādes, kā arī nesniedz konsultācijas, kas saistītas ar komerciāliem vai konkurences apsvērumiem.
5. Paziņojošā iestāde saglabā iegūtās informācijas konfidencialitāti.
6. Paziņojošajai iestādei ir pietiekami daudz kompetentu darbinieku uzdevumu pienācīgai izpildei.
42. pants
Dalībvalstu pienākums sniegt informāciju
Dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgajām valsts procedūrām to iestāžu novērtēšanai un paziņošanai, kurām būs atļauts veikt trešās puses uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturīguma novērtējuma un pārbaudes procesā, kā arī paziņoto iestāžu uzraudzībā, un par jebkādām izmaiņām šajās procedūrās.
Komisija publisko šo informāciju.
43. pants
Prasības paziņotajām iestādēm
1. Lai paziņoto iestādi varētu paziņot, tai jāatbilst šā panta 2. līdz 11. punktā izklāstītajām prasībām.
2. Paziņoto iestādi izveido saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona.
3. Paziņotā iestāde ir trešā persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai būvizstrādājuma, kam tā veic novērtēšanu.
Iestāde, kura pieder pie uzņēmēju asociācijas vai profesionālas federācijas, kas pārstāv uzņēmumus, kuri iesaistīti to būvizstrādājumu projektēšanā, ražošanā, piegādē, montāžā, izmantošanā vai apkopē, kurus tā novērtē, tiek uzskatīta par paziņoto iestādi, ja vien var pierādīt, ka tā ir neatkarīga un nepastāv interešu konflikts.
4. Paziņotā iestāde, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par ekspluatācijas īpašību noturības novērtēšanas trešās puses uzdevumiem, nav vērtējamo izstrādājumu projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkalpotāji, ne arī to pilnvaroti pārstāvji. Tas neizslēdz novērtējamo izstrādājumu izmantošanu, kas nepieciešami paziņotās iestādes darbībai vai izstrādājumu izmantošanai personīgiem mērķiem.
Paziņotā iestāde, tās augstākā vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par trešās puses uzdevumiem ekspluatācijas īpašību noturības novērtēšanas un pārbaudes procesā, nav tieši iesaistīti šo būvizstrādājumu projektēšanā, ražošanā vai būvē, tirdzniecībā, uzstādīšanā, lietošanā vai uzturēšanā un nepārstāv puses, kas iesaistītas minētajās darbībās. Tās neuzsāk darbības, kas var būt pretrunā ar to spriedumu neatkarību un godprātību, ko prasa pienākumi, kuriem tā paziņota. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.
Paziņotā iestāde nodrošina, ka tās filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmē atbilstības novērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti un taisnīgumu, kā arī/vai pārbaudes darbības.
5. Paziņotā iestāde un tās darbinieki ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes trešās puses uzdevumus veic ar visaugstāko profesionālo godīgumu un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez jebkāda spiediena un pamudinājumiem, galvenokārt finansiāliem, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai atbilstības novērtēšanas un/vai pārbaudes darbību rezultātus, jo īpaši no to personu vai personu grupu puses, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.
6. Paziņotā iestāde ir spējīga ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes procesā veikt trešās puses uzdevumus, kas šai iestādei noteikti saskaņā ar V pielikumu un kā veikšanai tā ir paziņota, paziņotā iestāde šos uzdevumus veic pati vai arī tās vārdā un uz tās atbildību.
Paziņotās iestādes rīcībā vienmēr un visām ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmām un būvizstrādājumu veidiem un kategorijām, būtiskajiem raksturlielumiem un uzdevumiem, attiecībā uz ko tā ir paziņota, ir:
a)
vajadzīgie darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu trešās puses ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes uzdevumus;
b)
vajadzīgais procedūras apraksts, saskaņā ar kuru veikts ekspluatācijas īpašību novērtējums, apraksts, nodrošinot šo procedūru pārskatāmību un iespēju šīs procedūras atveidot; tai ir izstrādāta piemērota politika un procedūras, kurā uzdevumi, ko tā veic kā paziņotā iestāde, ir nodalīti no pārējās darbības;
c)
vajadzīgās procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai attiecīgie uzņēmumi ražo sērijveida izstrādājumus.
Paziņotajai iestādei ir nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus saistībā ar darbībām, kurām tā ir pienācīgi paziņota, un ir tai piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam vai iekārtām.
7. Personālam, kurš atbildīgs par tās darbības veikšanu, saistībā ar kuru iestāde ir paziņota, ir:
a)
labas tehniskās un profesionālās zināšanas par visiem trešās puses uzdevumiem ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumā un pārbaudē attiecīgajā jomā, kurai iestāde ir paziņota;
b)
pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo novērtējumu un pārbaudēm atbilstīgas pilnvaras veikt šīs darbības;
c)
atbilstīgas zināšanas un sapratne par piemērotiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem regulas noteikumiem;
d)
nepieciešamās spējas sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kas uzrāda, ka novērtēšana un pārbaude ir veikta.
8. Tiek garantēta paziņotās iestādes, tās augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kas veic novērtēšanu, objektivitāte.
Atalgojums, ko saņem paziņotās iestādes augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas veic novērtēšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu skaita vai to rezultātiem.
9. Paziņotā iestāde nokārto tiesisko apdrošināšanu, ja vien atbildību neuzņemas dalībvalsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par veikto novērtējumu un/vai pārbaudi.
10. Paziņotās iestādes darbinieku pienākums ir glabāt dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kura iegūta, veicot V pielikumā minētos uzdevumus, izņemot attiecībās ar tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.
11. Paziņotā iestāde piedalās attiecīgajās standartizācijas darbībās un saskaņā ar šo regulu izveidotās paziņoto iestāžu koordinācijas grupas darbībās vai nodrošina, lai tās darbinieki, kuri veic novērtēšanu, būtu informēti par tām, un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.
44. pants
Atbilstības pieņēmums
Ja paziņotā iestāde, kas pilnvarojama veikt trešās puses uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes procesā, pierāda tās atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 43. panta prasībām, ciktāl uz minētajām prasībām attiecas piemērojamie saskaņotie standarti.
45. pants
Paziņoto iestāžu filiāles un apakšuzņēmēji
1. Ja paziņotā iestāde slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar trešās puses uzdevumiem ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumā vai pārbaudē vai izmanto filiāli, tā pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai filiāle atbilst 43. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.
2. Paziņotā iestāde uzņemas pilnu atbildību par apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu veiktajiem uzdevumiem neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību.
3. Par darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt.
4. Paziņotā iestāde saglabā atbilstīgos dokumentus par ikviena apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikāciju novērtējumu un to veiktajiem uzdevumiem atbilstīgi V pielikumam, lai tos varētu uzrādīt paziņojošajai iestādei.
46. pants
Tādu iekārtu izmantošana, kas atrodas ārpus paziņotās iestādes testēšanas laboratorijas
1. Pēc ražotāja pieprasījuma un ja tas ir pamatots ar tehniskiem, ekonomiskiem vai apgādes apsvērumiem, paziņotās iestādes var veikt V pielikumā minētos testus attiecībā uz ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmu “1+”, “1” un “3” vai uzraudzīt šādu testu veikšanu vai nu ražotāja ražotnēs, izmantojot ražotāja iekšējās laboratorijas testēšanas iekārtas, vai ar ražotāja iepriekšēju piekrišanu ārējā laboratorijā, izmantojot šīs laboratorijas testēšanas iekārtas.
Paziņotās iestādes, kas veic šādus testus, ir īpaši nozīmētas par kompetentām strādāt ārpus pašu akreditētajām testēšanas iekārtām.
2. Pirms šo testu veikšanas paziņotā iestāde pārbauda, vai ir izpildītas prasības saistībā ar testēšanas metodi, un novērtē, vai:
a)
testēšanas iekārtām ir piemērota kalibrēšanas sistēma un vai ir nodrošināta mērījumu izsekojamība;
b)
ir nodrošināta testēšanas rezultātu kvalitāte.
47. pants
Paziņojuma pieteikums
1. Iestāde, kas pilnvarojama veikt trešās puses uzdevumus ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes procesā, iesniedz paziņojuma pieteikumu tās dalībvalsts paziņojošai iestādei, kurā tā ir reģistrēta.
2. Pieteikumam pievieno veicamo darbību aprakstu, novērtēšanas un/vai pārbaudes procedūras, par ko iestāde paziņo sevi kā kompetentu, akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, kuru izdevusi valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un kurā apstiprināts, ka šī iestāde atbilst 43. pantā noteiktajām prasībām.
3. Ja attiecīgajai iestādei nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 43. pantā noteiktajām prasībām.
48. pants
Paziņošanas procedūra
1. Paziņojošās iestādes var paziņot tikai tās iestādes, kas atbilst 43. pantā noteiktajām prasībām.
2. Tās par to paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, īpaši izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.
Izņēmuma gadījumos, kuri minēti V pielikuma 3. punktā un kuriem nav pieejams attiecīgs elektronisks rīks, ir pieņemama paziņojuma paliekošā kopija.
3. Paziņojumā norāda veicamo pienākumu pilnu aprakstu, atsauci uz attiecīgajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām un V pielikumā minētās sistēmas vajadzībām - būtiskos raksturlielumus, attiecībā uz kuriem iestāde ir kompetenta.
Taču atsauce uz atbilstošajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām nav prasīta V pielikuma 3. punktā noteiktajos gadījumos.
4. Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot 47. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, paziņojošā iestāde sniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm visus dokumentāros pierādījumus, kas apstiprina paziņotās iestādes kompetenci un veiktos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestāde tiks regulāri uzraudzīta un arī turpmāk atbildīs 43. pantā noteiktajām prasībām.
5. Attiecīgā iestāde var veikt paziņotās iestādes darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav izteikušas iebildumus divās nedēļās pēc paziņošanas, ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divos mēnešos pēc paziņošanas, ja neizmanto akreditācijas sertifikātu.
Tikai šādu iestādi uzskata par paziņotu iestādi šīs regulas vajadzībām.
6. Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo par attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā.
49. pants
Paziņoto iestāžu identifikācijas numuri un saraksti
1. Komisija piešķir katrai paziņotajai iestādei identifikācijas numuru.
Tai tiek piešķirts tikai viens šāds numurs arī tad, ja iestāde ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem.
2. Komisija dara publiski pieejamu sarakstu ar iestādēm, kas ir paziņotas atbilstīgi šai regulai, un tām piešķirtajiem identifikācijas numuriem un darbībām, kurām tās ir paziņotas, jo īpaši izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.
Komisija nodrošina šāda saraksta atjaunināšanu.
50. pants
Izmaiņas paziņojumā
1. Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā iestāde vairs neatbilst 43. pantā noteiktajām prasībām vai ka tā nepilda savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai atsauc paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā attiecīgā iestāde nav spējusi nodrošināt atbilstību prasībām vai pildīt savus pienākumus. Tā attiecīgi nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.
2. Ja paziņojums ir atsaukts, ierobežots vai apturēts vai ja paziņotā iestāde ir beigusi darbību, attiecīgā paziņojošā dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās iestādes dokumenti tiek nodoti citai paziņotai iestādei vai arī pēc to pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības iestādēm.
51. pants
Paziņoto iestāžu kompetences apšaubīšana
1. Komisija izskata visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās iestādes kompetenci vai spēju pastāvīgi izpildīt prasības un pienākumus, kuri uz to attiecas.
2. Paziņojusī dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās iestādes paziņojuma pamatojumu vai tās kompetences saglabāšanu.
3. Komisija nodrošina, ka visa izmeklēšanas gaitā saņemtā sensitīvā informācija ir konfidenciāla.
4. Ja Komisija pārliecinās, ka paziņotā iestāde neatbilst vai vairs neatbilst tās paziņojuma prasībām, tā attiecīgi informē paziņojušo dalībvalsti un lūdz tai veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus, tostarp paziņojuma atsaukšanu, ja tas ir nepieciešams.
52. pants
Prasības attiecībā uz paziņoto iestāžu darbību
1. Paziņotās iestādes veic trešās puses uzdevumus atbilstoši V pielikumā noteiktajām ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaužu sistēmām.
2. Ekspluatācijas īpašību noturības novērtējumu un pārbaudi veic samērīgi, izvairoties no lieka apgrūtinājuma uzņēmējiem, kā arī nodrošinot pārredzamību attiecībā uz ražotāju. Paziņotās iestādes veic savu darbību, ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, izstrādājumu tehnoloģiskās sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida.
Šādi rīkojoties, paziņotās iestādes tomēr ievēro izstrādājumam ar šo regulu noteikto stingrības pakāpi un izstrādājuma nozīmi visu pamatprasību būvēm nodrošināšanā.
3. Ja, veicot ražotnes un ražošanas procesa sākotnējo kontroli, paziņotā iestāde konstatē, ka ražotājs nav nodrošinājis izstrādājuma ekspluatācijas īpašību noturību, tā pieprasa, lai ražotājs veic atbilstīgus koriģējošos pasākumus, un neizdod sertifikātu.
4. Ja, veicot uzraudzību, lai pārbaudītu ražoto izstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturību, paziņotā iestāde konstatē, ka būvizstrādājumam ekspluatācijas īpašības vairs nav tādas pašas kā izstrādājuma tipam, tā pieprasa, lai ražotājs veic atbilstīgus koriģējošos pasākumus, un, ja nepieciešams, atceļ vai anulē sertifikātu.
5. Ja netiek veikti koriģējošie pasākumi vai tie nedod vēlamo rezultātu, paziņotā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai atsauc attiecīgos sertifikātus.
53. pants
Informācijas sniegšanas prasība paziņotajām iestādēm
1. Paziņotās iestādes informē paziņojošo iestādi par:
a)
sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu, atcelšanu vai anulēšanu;
b)
apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības jomu un nosacījumus;
c)
informācijas par ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un/vai pārbaudes pieprasījumiem, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm;
d)
trešās puses uzdevumiem atbilstoši ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmām, kas veikti to paziņojuma darbības jomā, un visām citām veiktām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšlīgumu slēgšanu (pēc pieprasījuma).
2. Paziņotās iestādes sniedz citām iestādēm, kuras paziņotas atbilstīgi šai regulai un veic līdzīgus trešās puses uzdevumus atbilstoši ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmām, kas aptver tos būvizstrādājumus, uz kuriem attiecas tā pati saskaņotā tehniskā specifikācija, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un pēc pieprasījuma arī pozitīviem šīs novērtēšanas un/vai pārbaužu rezultātiem.
54. pants
Pieredzes apmaiņa
Komisija organizē pieredzes apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku.
55. pants
Paziņoto iestāžu koordinācija
Komisija nodrošina, ka tiek izveidota attiecīga koordinācija un sadarbība starp iestādēm, kas paziņotas saskaņā ar 39. pantu, un ka tā pienācīgi tiek īstenota paziņoto iestāžu grupas veidā.
Dalībvalstis nodrošina, ka to paziņotās iestādes tieši vai ar nozīmētu pārstāvju palīdzību piedalās šo grupu darbā, vai nodrošina, ka paziņoto iestāžu pārstāvji par to ir informēti.
VIII NODAĻA
TIRGUS UZRAUDZĪBA UN DROŠĪBAS PROCEDŪRAS
56. pants
Procedūra valsts līmeņa darbībām ar būvizstrādājumiem, kuri rada apdraudējumu
1. Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes ir veikušas pasākumus atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 765/2008 20. pantam vai ja tām ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka būvizstrādājums, uz kuru attiecas saskaņots standarts vai par kuru ir izdots Eiropas tehniskais novērtējums, neatbilst deklarētajām ekspluatācijas īpašībām un apdraud to pamatprasību būvēm ievērošanu, uz kurām attiecas šī regula, tās veic attiecīgā izstrādājuma novērtējumu, aptverot šajā regulā noteiktās attiecīgās prasības. Attiecīgie uzņēmēji pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.
Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka būvizstrādājums neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties pieprasa attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu izstrādājuma atbilstību šīm prasībām, proti, deklarētajām ekspluatācijas īpašībām, vai lai proporcionāli apdraudējumam to izņemtu no tirgus vai atsauktu šo iestāžu noteiktā pienācīgā termiņā.
Tirgus uzraudzības iestādes attiecīgi informē iesaistīto paziņoto iestādi, ja ir iesaistīta paziņotā iestāde.
Uz šā punkta otrajā daļā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants.
2. Ja tirgus uzraudzības iestādes uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai ar attiecīgās valsts teritoriju, tās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās lūgušas veikt uzņēmējam.
3. Uzņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti visi piemērotie koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem attiecīgajiem būvizstrādājumiem, kurus minētais uzņēmējs ir darījis pieejamus tirgū Savienībā.
4. Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka būvizstrādājums tiek darīts pieejams valsts tirgū, vai izņemtu būvizstrādājumu no tirgus, vai to atsauktu.
Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties par šiem pasākumiem informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.
5. Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā būvizstrādājuma identificēšanai, datus par būvizstrādājuma izcelsmi, neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā uzņēmēja viedokli. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistībā ar:
a)
izstrādājuma neatbilstību deklarētajām ekspluatācijas īpašībām vai prasībām, kas saistītas ar to pamatprasību būvēm ievērošanu, kuras noteiktas šajā regulā;
b)
saskaņoto tehnisko specifikāciju vai īpašās tehniskās dokumentācijas nepilnībām.
6. Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un sniedz to rīcībā esošu papildu informāciju saistībā ar attiecīgā būvizstrādājuma neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem.
7. Ja piecpadsmit darbdienās pēc 4. punktā minētās informācijas saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav izteikusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktiem pagaidu pasākumiem saistībā ar attiecīgo būvizstrādājumu, pasākumu uzskata par pamatotu.
8. Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz attiecīgo būvizstrādājumu nekavējoties tiek veikti atbilstīgi ierobežojoši pasākumi, piemēram, izstrādājuma izņemšana no tirgus.
57. pants
Savienības drošības procedūra
1. Ja, pabeidzot 56. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka kāds valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un veic valsts pasākuma novērtējumu. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu, vai valsts pasākums ir pamatots.
Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties paziņo to tām un attiecīgajam(-iem) uzņēmējam(-iem).
2. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā būvizstrādājuma izņemšanu no to tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atceļ šo pasākumu.
3. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par pamatotu un būvizstrādājuma neatbilstība ir saistāma ar nepilnībām saskaņotajos standartos, kā minēts 56. panta 5. punkta b) apakšpunktā, Komisija informē attiecīgo Eiropas standartizācijas iestādi vai iestādes, un Komisija izvirza lietu izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu. Komiteja apspriežas ar attiecīgo Eiropas standartizācijas struktūru vai struktūrām un nekavējoties sniedz atzinumu.
Ja valsts pasākumu uzskata par pamatotu un būvizstrādājuma neatbilstība ir saistīta ar nepilnībām Eiropas novērtējuma dokumentā vai īpašajā tehniskajā dokumentācijā, kā minēts 56. panta 5. punkta b) apakšpunktā, Komisija lietu iesniedz Būvniecības pastāvīgajai komitejai un pēc tam pieņem atbilstīgus pasākumus.
58. pants
Atbilstīgi būvizstrādājumi, kas tomēr apdraud veselību un drošību
1. Ja dalībvalsts pēc novērtējuma veikšanas saskaņā ar 56. panta 1. punktu secina, ka, lai gan būvizstrādājums atbilst šai regulai, tas apdraud atbilstību pamatprasībām būvēm, cilvēku veselību un drošību vai citus sabiedrības interešu aizsardzības jautājumus, tā lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgais būvizstrādājums, kad tas tiek laists tirgū, vairs nerada šo apdraudējumu, vai lai proporcionāli apdraudējumam būvizstrādājumu izņemtu no tirgus vai atsauktu šīs dalībvalsts noteiktā pienācīgā termiņā.
2. Uzņēmējs nodrošina, lai tiktu veikti koriģējošie pasākumi saistībā ar visiem attiecīgajiem būvizstrādājumiem, kurus minētais uzņēmējs darījis pieejamus tirgū Savienībā.
3. Dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. Šajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, īpaši datus attiecīgā būvizstrādājuma identificēšanai, datus par tā izcelsmi un piegādes ķēdi, konkrētā apdraudējuma veidu un veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu.
4. Komisija nekavējoties uzsāk sarunas ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmēju vai uzņēmējiem un novērtē valsts veiktos pasākumus. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem, Komisija pieņem lēmumu, vai pasākums ir pamatots, un, ja vajadzīgs, ierosina pienācīgus pasākumus.
5. Komisija adresē savu lēmumu visām dalībvalstīm un nekavējoties paziņo to tām un attiecīgajam(-iem) uzņēmējam(-iem).
59. pants
Formāla neatbilstība
1. Neskarot 56. pantu, ja dalībvalsts konstatē kādu no turpmāk norādītajām problēmām, tā pieprasa, lai attiecīgais uzņēmējs novērš attiecīgo neatbilstību:
a)
CE zīme ir uzlikta, pārkāpjot 8. vai 9. panta noteikumus;
b)
CE zīme nav uzlikta saskaņā ar 8. panta 2. punktu;
c)
neskarot 5. pantu, nav sastādīta ekspluatācijas īpašību deklarācija saskaņā ar 4. pantu;
d)
ekspluatācijas īpašību deklarācija nav sastādīta saskaņā ar 4., 6. un 7. pantu;
e)
tehniskā dokumentācija nav pieejama vai ir nepilnīga.
2. Ja 1. punktā minētā neatbilstība saglabājas, dalībvalsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu būvizstrādājuma pieejamību tirgū vai nodrošinātu tā atsaukšanu vai izņemšanu no tirgus.
IX NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
60. pants
Deleģēti akti
Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, proti, atcelt un novērst šķēršļus būvizstrādājumu laišanai tirgū, Komisijai saskaņā ar 61. pantu un ievērojot 62. un 63. panta nosacījumus deleģē šādus jautājumus:
a)
vajadzības gadījumā - noteikt būtiskos raksturlielumus vai robežvērtības līmeņus konkrētām būvizstrādājumu saimēm, par kurām saskaņā ar 3. līdz 6. pantu ražotājs saistībā ar to paredzēto izmantojumu deklarē ražotāja izstrādājuma ekspluatācijas īpašības, kuras izteiktas līmeņa vai klases, vai apraksta veidā, laikā, kad to laiž tirgū;
b)
nosacījumi, saskaņā ar kuriem ekspluatācijas īpašību deklarāciju var apstrādāt elektroniski, lai to saskaņā ar 7. pantu darītu pieejamu tīmekļa vietnē;
c)
tā laikposma grozīšana, par kuru ražotājs glabā tehnisko dokumentāciju un ekspluatācijas īpašību deklarāciju pēc tam, kad būvizstrādājums ir laists tirgū, saskaņā ar 11. pantu, pamatojoties uz paredzamo aprites ciklu vai būvizstrādājumu nozīmi būvē;
d)
regulas II pielikuma grozīšana un - vajadzības gadījumā - papildu procedūras noteikumu pieņemšana saskaņā ar 19. panta 3. punktu, lai nodrošinātu atbilstību 20. pantā izklāstītajiem principiem, vai 21. pantā izklāstīto procedūras noteikumu piemērošana praksē;
e)
regulas III pielikuma, IV pielikuma 1. tabulas un V pielikuma pielāgošana atbilstīgi tehnikas attīstībai;
f)
ekspluatācijas īpašību klašu noteikšana un pieņemšana atbilstīgi tehnikas attīstībai un saskaņā ar 27. panta 1. punktu;
g)
nosacījumi, saskaņā ar kuriem būvizstrādājums tiks uzskatīts par tādu, kas atbilst noteiktu ekspluatācijas īpašību līmenim vai klasei, bez testēšanas vai bez turpmākas testēšanas saskaņā ar 27. panta 5. punktu, ja vien tādējādi netiek apdraudēta pamatprasību būvēm izpilde;
h)
ekspluatācijas īpašību noturības novērtējuma un pārbaudes sistēmas pielāgošana, izveide un pārskatīšana saskaņā ar 28. pantu attiecībā uz konkrētu izstrādājumu, konkrētu izstrādājumu saimi vai konkrētu būtisku raksturlielumu un saskaņā ar:
i)
izstrādājuma vai šo būtisko raksturlielumu nozīmi saistībā ar pamatprasībām būvēm;
ii)
izstrādājuma veidu;
iii)
būvizstrādājuma būtisko raksturlielumu mainīguma ietekmi izstrādājuma paredzētajā ekspluatācijas laikā un
iv)
jutību attiecībā uz defektiem ražošanā.
61. pants
Deleģējuma īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt 60. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 24. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējums tiek automātiski pagarināts par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 62. pantu.
2. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 62. un 63. pantā izklāstītos nosacījumus.
62. pants
Deleģējuma atsaukšana
1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 60. pantā minēto pilnvaru deleģējumu.
2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, cenšas laikus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.
3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
63. pants
Iebildumi pret deleģētajiem aktiem
1. Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu trīs mēnešos no tā paziņošanas dienas.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.
2. Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.
Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.
64. pants
Komiteja
1. Komisijai palīdz Būvniecības pastāvīgā komiteja.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka Būvniecības pastāvīgās komitejas locekļi savas funkcijas spēj veikt tā, lai novērstu interešu konfliktus, jo īpaši attiecībā uz CE zīmju iegūšanas procedūrām.
65. pants
Atcelšana
1. Direktīvu 89/106/EEK atceļ.
2. Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
66. pants
Pārejas noteikumi
1. Būvizstrādājumus, kas pirms 2013. gada 1. jūlija tirgū laisti saskaņā ar Direktīvu 89/106/EEK, uzskata par atbilstīgiem šai regulai.
2. Ražotāji ekspluatācijas īpašību deklarāciju var sagatavot, pamatojoties uz atbilstības sertifikātu vai atbilstības deklarāciju, kas pirms 2013. gada 1. jūlija izdota saskaņā ar Direktīvu 89/106/EEK.
3. Eiropas tehniskā apstiprinājuma pamatnostādnes, kas publicētas pirms 2013. gada 1. jūlija saskaņā ar Direktīvas 89/106/EEK 11. pantu, var izmantot kā Eiropas novērtējuma dokumentu.
4. Ražotāji un importētāji Eiropas tehniskos apstiprinājumus, kas saskaņā ar Direktīvas 89/106/EEK 9. pantu izdoti līdz 2013. gada 1. jūlijam, var izmantot kā Eiropas tehnisko novērtējumu visu šo apstiprinājumu derīguma laiku.
67. pants
Komisijas ziņošanas pienākums
1. Komisija līdz 2014. gada 25. aprīlim izvērtē, vai pastāv īpaša vajadzība sniegt informāciju par bīstamo vielu saturu būvizstrādājumos, un apsver iespēju 6. panta 5. punktā paredzēto prasību par informācijas sniegšanu attiecināt arī uz citām vielām, un ziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. Savā izvērtējumā Komisija inter alia ņem vērā vajadzību nodrošināt augstu veselības aizsardzības un drošības līmeni gan attiecībā uz strādājošajiem, kuri izmanto būvizstrādājumus, gan attiecībā uz būvju lietotājiem, tostarp ņemot vērā arī prasības par būvju daļu vai materiālu pārstrādi un/vai atkārtotu izmantošanu.
Vajadzības gadījumā divos gados pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus.
2. Komisija līdz 2016. gada 25. aprīlim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, tostarp par 19., 20., 21., 23., 24. un 37. pantu, pamatojoties uz dalībvalstu, kā arī citu attiecīgo iesaistīto pušu sniegtajiem ziņojumiem, vajadzības gadījumā tam pievienojot attiecīgus priekšlikumus.
68. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr 3. līdz 28. pantu, 36. līdz 38. pantu, 56. līdz 63. pantu, 65. un 66. pantu, kā arī I, II, III un V pielikumu piemēro no 2013. gada 1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2011. gada 9. martā