РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 27. jūnijs)
par valsts atbalstu SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4194)
(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/198/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 37/09 (ex N 226/09) (2),
pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Juridiskās noteiktības labad Spānijas iestādes 2009. gada 15. aprīlī paziņoja par diviem līgumiem, ko 2006. gada 15. decembrī noslēdza BIZKAILUR S.A. (turpmāk “BIZKAILUR”) un Diputación Foral de Bizkaia (turpmāk “la Diputación”), no vienas puses, un privātie uzņēmumi Habidite Technologies País Vasco S.A. (turpmāk “Habidite”), Grupo Empresarial AFER S.L. (turpmāk “el Grupo AFER”) un Grupo Habidite, no otras puses.
(2)
Komisija 2009. gada 2. decembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par paziņotajiem līgumiem saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) (3). Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 12. martā (4).
(3)
Spānijas iestādes neiesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu. Habidite2010. gada 9. aprīļa vēstulē sniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu. Šīs piezīmes tika pārsūtītas 2010. gada 15. aprīļa vēstulē Spānijas iestādēm, kuras atbildēja 2010. gada 12. maija vēstulē. Citas trešās personas nesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(4)
Habidite2010. gada 6. septembrī lūdza piekļuvi Spānijas iestāžu izdotiem lietas dokumentiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (5). Komisija informēja Spānijas iestādes par šo pieprasījumu 2010. gada 10. septembrī. Spānijas iestādes 13. septembrī atbildēja, ka tās neiebilst piešķirt Habidite piekļuvi prasītajiem dokumentiem. Prasītie dokumenti tika pārsūtīti Habidite2010. gada 7. oktobrī.
(5)
Komisija lūdza papildu informāciju Spānijas iestādēm 2010. gada 28. jūnija vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2010. gada 26. jūlijā, un 2010. gada 8. decembra vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 14. janvārī.
(6)
Habidite iesniedza papildu piezīmes un informāciju 2010. gada 27. jūlija vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 3. novembrī; 2011. gada 6. aprīļa vēstulē (reģistrēta kā saņemta 2011. gada 13. aprīlī), uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 30. maijā (reģistrēta kā saņemta 2011. gada 6. jūnijā); un 2011. gada 7. jūlija vēstulē. Komisijas dienesti 2011. gada 3. februārī tikās pēc Habidite pieprasījuma Briselē ar tā pārstāvjiem.
II. PRIEKŠVĒSTURE
(7)
Šis lēmums attiecas uz diviem līgumiem, kurus 2006. gada 15. decembrī noslēdza BIZKAILUR un la Diputación, no vienas puses, un Habidite, el Grupo AFER un Grupo Habidite, no otras puses.
(8)
BIZKAILUR bija uzņēmums, kas pilnīgi atrodas la Diputación īpašumā, kura mērķis bija nopirkt un pielāgot zemi rūpniecības un sociālo mājokļu projektu veicināšanai Biskajas provincē. 2010. gada jūnijā BIZKAILUR tika apvienots ar citiem publiskiem uzņēmumiem ar līdzīgu darbības jomu, izveidojot pašreizējo AZPIEGITURAK S.A.U., kurš arī pilnīgi atrodas la Diputación īpašumā un veic līdzīgas darbības (6).
(9)
Habidite kopā ar citiem saistītajiem uzņēmumiem, kas ir ietverti Grupo Habidite, ir daļa no privātā uzņēmuma el Grupo AFER, kura mītne atrodas Ortuella, Biskajas provincē (7). Paziņošanas datumā el Grupo AFER ietilpa 13 uzņēmumi (8), kuri darbojās būvniecības nozarē un blakusnozarēs. Tajā laikā visos el Grupo AFER uzņēmumos vairākuma īpašumtiesības piederēja un tos kontrolēja […] (9). La Diputación un Habidite sniegtajā informācijā norādīts, ka laikā, kad tika noslēgti abi paziņotie līgumi, ne Habidite, ne el Grupo AFER nebija nonākuši grūtībās tādā izpratnē, kā to nosaka 9., 10. un 11. punkts Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”).
(10)
Paziņotos līgumus noslēdza, lai atbalstītu jaunu ieguldījumu projektu, kurš bija jāveic Habidite: būvniecības moduļu rūpnīcas dibināšana (turpmāk “Habidite rūpnīca”) Alonsotegi ciematā, Gran Bilbao administratīvajā apgabalā (comarca). Datumā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi, Gran Bilbao comarca kļuva par atbalstāmo reģionu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē (11). Habidite rūpnīcā tika plānots radīt 1 100 jaunu darbavietu šajā atbalstāmajā apgabalā.
(11)
Jaunajā rūpnīcā tika plānots ražot “Habidite moduļus”, t. i., saliekamus būvniecības moduļus māju un ēku tiešai montāžai. Habidite moduļi bija jāražo saskaņā ar montāžas tehnoloģiju, kura ir līdzīga tai, ko izmanto automobiļu ražošanas nozarē, un pēc tam jānogādā un jāsamontē tieši turpmākajā atrašanās vietā. Šo ražojumu uzskatīja par novatorisku ne tikai tāpēc, ka tā ražošanas tehnoloģija bija unikāla, bet arī tāpēc, ka galīgā ražojuma montāža nodrošināja laika un resursu ietaupījumu, bet izejmateriāli - enerģijas ietaupījumu. Uzņēmums saistībā ar šo ražojumu iesniedza pieteikumu uz vairākiem patentiem (12) .
(12)
Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju divu paziņoto līgumu parakstīšanas laikā šā ieguldījuma projekta Alonsotegi ciematā izmaksas tika lēstas 55 miljonu euro apmērā:
Zeme
4,8 miljoni euro
Ražošanas ēka
22,5 miljoni euro
Zemes pielāgošana (urbanización)
4,04 miljoni euro
Iekārtas
24,0 miljoni euro
Kopā
55,34 miljoni euro
(13)
Tika lēsts, ka plānotās Habidite rūpnīcas gada ražošanas apjoms būs 3 500 mājas pirmajos rūpnīcas darbības gados un 4 500 mājas, kad tiks sasniegta pilna ražošanas jauda.
(14)
Lai saprastu kontekstu, kurā 2006. gada 15. decembrī tika noslēgti paziņotie līgumi, īsumā jāapraksta tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru tiek nodrošināti sociālie mājokļi País Vasco (turpmāk “Basku zeme”).
(15)
Pirms krīzes sākuma 2008. gadā šajā autonomajā apgabalā (comunidad autónoma) vidējās nekustamā īpašuma cenas bija augstākas nekā pārējā Spānijā, un šis stāvoklis saglabājās līdz šā lēmuma dienai. Basku iestādes cenšas nodrošināt pieeju mājokļiem tām pilsoņu kategorijām, kuras atrodas nelabvēlīgākā situācijā, piešķirot aizsargāta režīma (viviendas protegidas) un daļēji aizsargāta režīma (viviendas tasadas) sociālos mājokļus. Turpmāk katra no šo divu sociālo mājokļu kategorijām tiek skaidrota atsevišķi.
(16)
Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (turpmāk “Reģionālais likums Nr. 2/2006”) paredzēts, ka:
a)
40 % no būvniecībai paredzētas pilsētas zemes jāpiešķir aizsargāta (viviendas protegídas) vai daļēji aizsargāta režīma mājām (viviendas tasadas), 20 % apmērā katram režīmam (Reģionālā likuma Nr. 2/2006 80. panta 2. punkts);
b)
55 % no būvniecībai paredzētas ārpilsētas zemes jāpiešķir aizsargāta režīma mājokļiem (viviendas protegídas) un 20 % - daļēji aizsargāta režīma mājokļiem (viviendas tasadas) (Reģionālā likuma Nr. 2/2006 80. panta 3. punkts).
(17)
Daļēji aizsargāta režīma mājokļi (viviendas tasadas) pieder starpkategorijai, t. i., starp sociālās aizsardzības mājokļiem un mājām, kuras tiek brīvi pārdotas tirgū. Saskaņā ar Reģionālo likumu Nr. 2/2006 daļēji aizsargāta režīma māju (viviendas tasadas) cenas nedrīkst pārsniegt līdzvērtīgu, pilnīgi aizsargāta režīma māju (viviendas protegídas) maksimālās cenas, kas pareizinātas ar 1,7. Pilnīgi aizsargāta režīma mājas maksimālā cena Biskajas provincē tiek noteikta, pamatojoties uz Mājokļu un sociālo lietu departamenta 2004. gada 1. augusta rīkojumu (Orden) (14), kurā tika noteikta sākotnējā regulētā cena, kas pēc tam katru gadu bija jāindeksē, pamatojoties uz patēriņa cenu indeksu (ĺndice de Precios al Consumo) (IPC), ko nosaka Spānijas Valsts statistikas institūts (Instituto Nacional de Estadística).
(18)
Saskaņā ar la Diputacíon sniegto informāciju 2006. gadā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi, maksimālās aizsargāto mājokļu (viviendas protegídas) cenas bija šādas:
-
1 351,86 EUR/m2 pašvaldībām, kas uzskaitītas 2004. gada 1. augusta rīkojuma I pielikumā;
-
1 307,94 EUR/m2 pašvaldībām, kas uzskaitītas 2004. gada 1. augusta rīkojuma II pielikumā;
-
1 181,54 EUR/m2 citām pašvaldībām;
-
472,40 EUR/m2 palīgtelpām (garāžām / komunālām telpām u. c.).
Viviendas tasadas cenas nedrīkstēja pārsniegt iepriekš norādīto cenu, kas pareizināta ar 1,7.
(19)
La Diputación apgalvo, ka tad, kad BIZKAILUR noslēdza paziņotos līgumus ar Habidite, tas rīkojās saskaņā ar Likumu Nr. 7/1985 (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) (15), ar kuru pašvaldībām tiek piešķirtas tiesības pārvaldīt jautājumus, kas saistīti ar vietējām interesēm, tostarp sociālo mājokļu nodrošināšanu (25. pants). Pamatojoties uz Karaļa Dekrēta Nr. 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) 109. panta 2. punktu un Likuma Nr. 7/1985 (konsolidētā versija) 79. pantu, pašvaldības bez maksas vai par atlīdzību nodeva BIZKAILUR aktīvus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu sociālo mājokļu jomā izvirzītos mērķus. Laikā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi (2006. gada 15. decembrī), sociālo mājokļu jomā izvirzītie mērķi tika definēti la Diputación pieņemtajā 2004. gadā plānā par sociālo mājokļu nodrošināšanu Biskajas provincē laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (turpmāk “Foral plāns”). Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju Foral plānā tika paredzēts, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam BIZKAILUR būtu nodrošinājis kopā 3 000 aizsargāta režīma māju.
(20)
Saskaņā ar pirmo līgumu, kurš lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikts kā “1. pasākums”, turpmāk “Līgums par zemi”, la Diputación un BIZKAILUR veica zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām kopumā 101 430 m2 apmērā (81 600 m2 rūpniecības uzņēmumam, 5 300 m2 birojiem un 14 300 m2 ražošanas palīgtelpām) Montealegre rūpniecības rajonā Alonsotegi ciematā 24 mēnešu laikā pēc līguma parakstīšanas datuma (līguma otrās daļas 1. panta ii) punkts). BIZKAILUR nodotu pielāgotās zemes īpašumtiesības Habidite 12 mēnešu laikā pēc līguma parakstīšanas datuma (līguma otrās daļas 1. panta iii) punkts) “bez maksas, izdevumiem vai atlīdzības” par cenu, kas vienāda ar “faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par tās iegādi” (līguma otrās daļas 1. panta vi) punkts). Habidite būtu samaksājis minēto cenu septiņu gadu laikā no īpašumtiesību nodošanas datuma četrās vienādās daļās (25 % katra), maksājot ceturtā, piektā, sestā un septītā gada beigās (līguma otrās daļas 1. panta vii) punkts).
(21)
Saskaņā ar otro līgumu, kurš lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikts kā “2. pasākums”, turpmāk “Līgums par mājām”, la Diputación tieši vai ar BIZKAILUR starpniecību būtu nopircis no Habidite kopā 1 500 mājas, tostarp 750 mājas, kuru platība nepārsniedz 75 m2. La Diputación vai BIZKAILUR būtu pasūtījis 1 500 mājās laikposmā no 2007. gada maija līdz 2010. gada jūnija beigām, lai līdz 2011. gada maijam saņemtu kopumā 1 500 mājas.
(22)
Līgumā minētās mājas būtu uzbūvētas uz zemes, kuru BIZKAILUR nodevis Habidite lietošanā, un pēc tam la Diputación vai BIZKAILUR, vai pats Habidite šīs mājas būtu pārdevis kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas), piemērojot maksimālo pieļaujamo cenu (skatīt 14.-19. apsvērumu). Ja la Diputación vai BIZKAILUR būtu jāpārdod līgumā minētās mājas, Habidite neiegūtu īpašumtiesības uz zemi, uz kuras mājas uzbūvētas. Šādā gadījumā Habidite uzdevums būtu tikai uzbūvēt minētās mājas.
(23)
Izņēmuma kārtā līgumā tika arī paredzēts, ka attiecībā uz dažām līgumā minētajām mājām Habidite vai el Grupo AFER varētu darboties kā projekta veicinātāji (Līguma par mājām A panta f) punkts). Šādos izņēmuma gadījumos Habidite vai AFER sākumā būtu saņēmis māju būvniecībai vajadzīgās zemes īpašumtiesības, tad būtu veicis būvdarbus un, visbeidzot, pats būtu pārdevis mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas). Šādos gadījumos Habidite vai AFER tikai būtu saglabājis par mājām noteikto cenu, kā norādīts turpmāk, bet to cenas daļu, kas noteikta par zemi, būtu nodevis la Diputación un/vai BIZKAILUR.
(24)
Saskaņā ar Līguma par mājām A panta e) punktu Habidite saņemtā cena par 1 500 mājām būtu šāda:
a)
mājas, kuru platība pārsniedz 75 m2: 83 % no BIZKAILUR saņemtās cenas par dzīvojamo platību un 100 % no saņemtās cenas par palīgtelpām (garāžas, komunālās telpas);
b)
mājas, kuru platība nepārsniedz 75 m2: 83,30 % no BIZKAILUR saņemtās cenas par dzīvojamo platību un 100 % no saņemtās cenas par palīgtelpām (garāžas, komunālās telpas u. c.).
(25)
Tādējādi BIZKAILUR būtu paturējis atlikušos attiecīgi 17 % vai 16,70 % no saņemtās cenas par mājām (izņemot par palīgtelpām - garāžu, komunālām telpām u. c. -, par kurām Habidite būtu saņēmis visu pārdošanas cenu).
(26)
La Diputación sniegtajā piemērā attiecībā uz māju, kuras platība ir 75 m2 un kura tiek pārdota kā daļēji aizsargāta režīma māja 2006. gadā, Habidite būtu saņēmis: EUR 143 060,58 (83 % no 75 m2 × EUR 1351 × 1,7) un EUR 28 107,6 par palīgtelpām (100 % no 35 m2 × EUR 472,4) no kopējās cenas EUR 200 459,5 apmērā, par kuru BIZKAILUR būtu pārdevis māju kā daļēji aizsargāta režīma māju (kā viviendas tasadas).
(27)
Izņēmuma kārtā saskaņā ar Līguma par mājām A panta g) punktu dažas no 1 500 mājām, par kurām ar Habidite tika noslēgts līgums, la Diputación vai BIZKAILUR varētu pārdot par tirgus cenu, un šajā gadījumā Habidite būtu saņēmis to pašu procentuālo attiecību no pārdošanas cenas, kā paredzēts A panta e) punktā un norādīts 24. apsvērumā.
(28)
La Diputación un BIZKAILUR neizsludināja atklātu konkursu, pirms noslēdza ar Habidite Līgumu par mājām.
(29)
Galu galā no Habidite projekta faktiski atteicās. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju galvenais iemesls bija tas, ka BIZKAILUR būtu radušās izmaksas, kas ir lielākas par sākotnēji plānotajām, par tā zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, uz kura būtu jābūvē Habidite rūpnīca.
(30)
La Diputación informēja (16), ka no 2007. gada maija līdz 2008. gada aprīlim BIZKAILUR bija nopircis 205 487,73 m2 zemes šim projektam un par to samaksājis kopā 4,7 miljonus euro. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju bija jāiegādājas vēl 95 000 m2 un par to plānoja izdot papildu 2,6 miljonus euro. Attiecībā uz izmaksām par zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām 2009. gada martā aplēsa, ka tās sasniegtu 28,5 miljonus euro.
(31)
Zemes īpašumtiesības, kuras saistībā ar šo projektu jau bija ieguvis BIZKAILUR, netika nodotas Habidite.
III. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(32)
Komisija 2009. gada 2. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu (17) informēja, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām šķietami ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt izrādījās, ka atbalsts nav saderīgs ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem.
(33)
Attiecībā uz Līgumu par zemi Komisija provizoriski secināja, ka noteikumi, saskaņā ar kuriem saņēmējam jāatlīdzina par zemes iegādi un pielāgošanu, bija tādi paši kā bezprocentu aizdevumam, tādējādi piešķirot Habidite priekšrocību, kuru tas nevarētu saņemt tirgū.
(34)
Attiecībā uz Līgumu par mājām lēmumā par procedūras uzsākšanu tika norādīts, ka BIZKAILUR maksātā cena par 1 500 mājām nešķiet atbilstīga parastai tirgus likmei, jo saņēmējs bija paredzējis savā uzņēmējdarbības plānā, ka vidējā saņemtā cena no BIZKAILUR būtu bijusi 2 012,19 EUR/m2, kamēr tirgū vidējā saņemtā cena būtu bijusi 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Komisija arī norādīja uz dažādām pazīmēm, kas liecināja par Habidite priekšrocību, ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā P&O Ferries (18): a) Līgums par mājām tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu; b) Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR nebija nedz apgalvojis, nedz pierādījis vajadzību nodrošināt iedzīvotājus ar sociāliem mājokļiem; un c) Līgumā par mājām tika paredzēta iespēja dažas no 1 500 mājām, kas iegādātas no Habidite, pārdot tirgū. Komisija arī norādīja, ka, iepērkot lielu daļu no jaunās rūpnīcas produkcijas pirmajos tās darbības gados, tika samazināts risks, kurš parasti tiek saistīts ar jauniem ieguldījumu projektiem. Attiecībā uz valsts līdzekļu izmantošanas un attiecināmības uz valsti kritēriju lēmumā par iespējamo atbalstu saistībā ar abiem līgumiem tika norādīts, ka BIZKAILUR ir uzņēmums, kas pilnīgi pieder un ko kontrolē valsts iestādes, un tas veic valsts uzticētos uzdevumus. Attiecībā uz selektivitāti tika norādīts, ka līgumi deva labumu tikai Habidite un el Grupo AFER. Attiecībā uz konkurences kropļojumu un ietekmi uz Savienības iekšējo tirdzniecību tika uzsvērts, ka Habidite darbojās būvniecības nozarē, kurā ir ļoti liela konkurence, un atbalsts vienam uzņēmumam varētu nodarīt kaitējumu uzņēmumiem no citām dalībvalstīm.
(36)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika paustas šaubas attiecībā uz paziņotajos līgumos iespējami ietvertā atbalsta saderību ar LESD saskaņā ar saderības kritērijiem, kas paredzēti Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (19), Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (20), un Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmā, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (21).
IV. NO SPĀNIJAS IESTĀDĒM SAŅEMTĀS PIEZĪMES
(37)
Spānijas iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu (skatīt iepriekš 3. apsvērumu), bet sniedza papildu informāciju, atbildot uz Komisijas pieprasījumu pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu un arī atbildēja uz dažiem Habidite izvirzītajiem argumentiem. Šīs atbildes un papildu informācija ir apkopotas 48.-54. apsvērumā.
V. NO TREŠĀM PUSĒM SAŅEMTĀS PIEZĪMES
(38)
Kā norādīts 3. un 6. apsvērumā, Habidite sniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu 2010. gada 9. aprīlī un papildu informāciju un piezīmes 2010. gada 27. jūlijā, 2011. gada 6. aprīlī un 2011. gada 7. jūlijā. Šajā informācijā Habidite ietvēra attiecīgus faktus, kuri Komisijai nebija zināmi lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas laikā, un minēja argumentus, kas apstrīdēja atbalsta esamību paziņotajos līgumos. Šie Habidite iesniegtie argumenti un papildu fakti ir apkopoti 39.-47. apsvērumā.
(39)
Pirmkārt, Habidite apgalvoja, ka tajā pašā datumā (2006. gada 15. decembrī), kad noslēdza Līgumu par zemi un Līgumu par mājām, tika noslēgts trešais līgums. Šajā trešajā līgumā (turpmāk “Līgums par atbalstu mācībām”) la Diputación apņēmās sniegt atbalstu mācībām 1 100 jaunajiem Habidite rūpnīcas darbiniekiem. La Diputación apņēmās segt mācību izdevumus par 1 100 darba ņēmējiem, bet Habidite apņēmās saglabāt 1 100 jaunās darbavietas vismaz piecus gadus. Arī Līgums par atbalstu mācībām tika de facto pārtraukts sakarā ar Habidite projekta beigām (skatīt 29.-31. apsvērumu).
(40)
Otrkārt, Habidite iesniedza dokumentus, kuri liecināja, ka ar Basku valdības (Gobierno Vasco) 2008. gada 30. decembra lēmumu Habidite projektam bija piešķirts reģionālais atbalsts kopā 6 miljonu euro apmērā saskaņā ar grupu atbrīvojuma reģionālā atbalsta shēmu XR 175/2007 (22).
(41)
Treškārt, Habidite apgalvoja, ka pēc Habidite projekta apturēšanas tas 2009. gada 6. februāra un 2009. gada 17. septembra vēstulē nosūtīja administratīvās sūdzības par to, ka la Diputación un BIZKAILUR nepilda saistības, kuras minētas trijos līgumos. Habidite arī apgalvoja, ka plāno iesniegt savas sūdzības kompetentajā Spānijas tiesā.
(42)
Habidite apgalvo, ka Līgums par zemi un Līgums par mājām neatbilst atbalsta esamības kumulatīvajiem kritērijiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(43)
Attiecībā uz citiem valsts atbalstā ietvertajiem elementiem līdzās priekšrocības elementam Habidite izvirzīja šādus argumentus, kuri ir kopīgi abiem paziņotajiem līgumiem:
a)
abos līgumos nav paredzēta valsts līdzekļu nodošana, jo tajos paredzēti nesaistītu pušu tirgus darījumi, un tāpēc tie nerada valsts līdzekļu zaudējumus (saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā PreussenElektra (23));
b)
nebūtu jāpieņem, ka Līgums par mājām atbilst selektivitātes kritērijam tikai tāpēc, ka līgums tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu. Saskaņā ar Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) un 31. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par publisko iepirkumu (25) šādus līgumus drīkst noslēgt arī tieši, t. i., neizsludinot atklātu konkursu, ja to var pamatot ar projekta tehnisko raksturu vai ekskluzīvu tiesību aizsardzību;
c)
Habidite saliekamo moduļu unikālais raksturs, ņemot vērā ražojuma īpašības un montāžas tehnoloģiju, izslēdz konkurences vai tirdzniecības izkropļojuma iespēju starp skartajām dalībvalstīm. Lietā N-09084 Ristretto Group / Williams Scottsman un N-04059 TDR Capital / Agelco Spānijas konkurences iestāde definēja attiecīgo tirgu kā “moduļu māju ražošana, pārdošana un iznomāšana”. Saskaņā ar šo definīciju Habidite moduļu unikalitāte nozīmē, ka nav neviena tieša konkurenta, kuram varētu tikt nodarīts kaitējums abu līgumu darbības rezultātā. Turklāt Komisijas lēmumā lietā M2473 Finnforest / Moelven Industrier (26) tika noteikts, ka moduļu ēku tirgus ir uzskatāms par vietējo vai reģionālo tirgu, jo transporta izmaksas izslēdz konkurences iespējamību lielākos attālumos. Jebkurā gadījumā Habidite cenas bija ļoti konkurētspējīgas, ņemot vērā ražojuma tehnoloģiskās īpašības.
(44)
Habidite iesniedza arī specifiskus sīki izklāstītus argumentus, lai apstrīdētu, ka kāds no abiem paziņotajiem līgumiem būtu radījis priekšrocību.
(45)
Attiecībā uz Līgumu par mājām Habidite būtībā apgalvo, ka tas nevarēja gūt nevienu priekšrocību, jo noteiktās pārdošanas cenas bija nevis virs, bet faktiski zem tirgus līmeņa. Proti:
a)
saskaņā ar Līgumu par mājām Habidite saņemtās cenas pēc būtības bija zem tirgus līmeņa, ņemot vērā, ka BIZKAILUR mājas būtu pārdevis par regulētu cenu, kura ir zemāka par tirgus cenas līmeni, kā noteikts tiesību aktos attiecībā uz mājām, kuras tiek pārdotas kā daļēji aizsargāta režīma mājas (viviendas tasadas) (skatīt 14.-19. apsvērumu);
b)
vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par Habidite būvētajām mājām, t. i., 2 010,19 EUR/m2, bija salīdzināma ar vidējo cenu, kuru tajā laikā BIZKAILUR maksāja saskaņā ar līdzīgiem līgumiem par tādu māju būvēšanu, kas tiktu pārdotas kā aizsargāta un daļēji aizsargāta režīma mājas. Piemēram, saskaņā ar Habidite sniegto informāciju 2007. gadā BIZKAILUR samaksāja par sociālo māju būvēšanu Lemoiz2 277 EUR/m2, Ziérbana1 964 EUR/m2 un Areatza2 021 EUR/m2. 2007. gadā māju vidējā cena, kuras četrās Biskajas provinces pašvaldībās pārdeva kā viviendas tasadas, bija 1 808,69 EUR/m2 par mājām ar platību 84 m2 (27);
c)
jebkurā gadījumā Habidite būtu saņēmis tikai 83 % un attiecīgi 83,30 % no minētās vidējās cenas 2 010,19 EUR/m2 apmērā (par mājām, kuru platība nepārsniedz 75 m2), pamatojoties uz Līgumu par mājām (skatīt 24. un 25. apsvērumu). Šajā sakarā lēmumā par procedūras uzsākšanu bija kļūdaini norādīts, ka 2 010,19 EUR/m2 bija cena, kuru Habidite saņemtu saskaņā ar šo līgumu;
d)
vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par Habidite būvētajām mājām bija ievērojami zemāka par cenām, kas noteiktas par līdzīgiem brīvi provinces tirgū pieejamiem mājokļiem. Vidējā cena 2007. gadā Biskajas provinces tirgū bija 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Attiecībā uz Līgumu par zemi Habidite apgalvo, ka tas nebūtu radījis nekādu priekšrocību, jo Habidite uzskata, ka tam būtu bijis jāatlīdzina BIZKAILUR ne tikai faktiskās izmaksas, kas radušās zemes iegādes un pielāgošanas rezultātā, kā noteikts līgumā, bet arī finansēšanas izmaksas, kas radušās saistībā ar šo darbību.
(47)
Turklāt Habidite apstrīd izmaksas, kuras noteicis la Diputación par zemes iegādi un pielāgošanu. Saskaņā ar Līgumu par zemi BIZKAILUR šā projekta vajadzībām bija jāiegādājas tikai 101 403 m2, nevis 205 000 m2, kā norādījis la Diputación. Turklāt izmaksas saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 28,5 miljonu euro apmērā par 254 785 m2 pielāgošanu rūpniecības vajadzībām bija kļūdainas. Šķiet, ka šīs izmaksas faktiski atbilst izmaksām, kuras radās la Diputación attiecībā uz citu projektu, proti, Kadagua autoceļa būvēšanu posmā Kastrexana-Arbuio-Sodupe. Habidite arī apgalvo, ka Habidite projektam iegādātā zeme ir tikusi nelikumīgi izmantota atkritumu apglabāšanai, kā konstatēts arī valsts tiesas nolēmumā (2010. gada 1. septembra spriedums Nr. 148/2010 Barakaldo pirmās instances tiesā).
VI. PAPILDU INFORMĀCIJA UN ATBILDES UZ HABIDITE PIEZĪMĒM, KAS SAŅEMTAS NO SPĀNIJAS IESTĀDĒM
(48)
Atbildē uz Komisijas jautājumiem la Diputación apstiprināja, ka Habidite projekts tika apturēts un attiecīgās līgumsaistības ar Habidite saskaņā ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām netika izpildītas.
(49)
Attiecībā uz Līgumu par atbalstu mācībām (skatīt iepriekš 39. apsvērumu) la Diputación pievērš uzmanību faktam, ka saskaņā ar līguma 10. pantu apņemšanās par atbalsta sniegšanu mācībām 1 100Habidite rūpnīcas darbiniekiem bija jāpilda tikai tad, ja ir nodrošināma atbilstība attiecīgiem tiesību aktiem, tādējādi netieši ietverot arī atbilstību iespējamai prasībai sniegt paziņojumu Komisijai vai atļaujas saņemšanai saskaņā ar piemērojamiem valsts atbalsta noteikumiem. La Diputación apstiprina, ka attiecīgais atbalsts mācībām netika izmaksāts.
(50)
Kad la Diputación tika uzdots jautājums par attiecībām starp paziņotajiem līgumiem un reģionālo atbalstu, kuru 2008. gadā piešķīra Basku valdība, un par to, vai abos līgumos paredzētie pasākumi attiecās uz vienu un to pašu ieguldījumu projektu, la Diputación neizslēdza, ka tas bija viens un tas pats ieguldījumu projekts, bet norādīja, ka tas nebūt nenozīmē, ka attaisnotās ieguldījumu izmaksas, kuras 2008. gadā ņēma vērā reģionālā valdība attiecībā uz atbalstu 6 miljonu euro apmērā, bija tās pašas projekta attaisnotās izmaksas, kādas pastāvēja 2006. gadā, kad tika parakstīti līgumi. Saistībā ar šo tematu la Diputación atsaucas uz Basku valdības un Habidite sniegto informāciju.
(51)
Attiecībā uz jautājumu par atmaksu, kas saskaņā ar Līgumu par zemi bija jāveic Habidite, jo īpaši attiecībā uz Habidite argumentu, ka tas uzskatīja, ka atmaksas saistības ietver ar zemes iegādi un pielāgošanu saistītās finansēšanas izmaksas, la Diputación norāda uz faktisko Līguma par zemi formulējumu. Līguma par zemi 1. panta vi) punktā teikts šādi: “Cena, kura jāmaksā [Habidite], ir līdzvērtīga faktiskajām izmaksām, kuras sedza BIZKAILUR S.A. (…) par aprakstītās zemes iegādi (…)” (izcēlums pievienots).
(52)
Visbeidzot, saskaņā ar informāciju, kas pieejama la Diputación, laikā, kad tika noslēgti abi paziņotie līgumi, Habidite un el Grupo AFER nekvalificējās kā grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē.
(53)
Savukārt Basku valdība sniedza informāciju par reģionālo atbalstu 6 miljonu euro apmērā, kuru tā piešķīra Habidite2008. gada 30. decembrī, tostarp par attaisnotajiem izdevumiem, kurus ņēma vērā, piešķirot šo atbalstu. Nākamajā tabulā uzskaitītas attaisnoto izdevumu kategorijas:
Kopējais ieguldījums (miljoni euro)
90,42
Pētniecības un izstrādes izmaksas
13,71
Attaisnotie izdevumi, no kuriem:
76,71
IT
2,85
Zeme
5,5
Ēkas
34,76
Tehniskās iekārtas
19,14
Mehānismi
11,94
Citas iekārtas
0,737
IT iekārtas
0,965
Atlikusī zeme un ēkas
3,9
Kopā attaisnotie izdevumi
72,8
Piešķirtais atbalsts
6
(54)
Šis atbalsts netika izmaksāts. Saskaņā ar 65. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (29) Spānijas iestādes 2009. gada 19. februārī iesniedza Komisijai informācijas dokumentu par atbalstu, kas piešķirts nepaziņotiem lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar apstiprināto reģionālo atbalsta shēmu (30).
VII. NOVĒRTĒJUMS
(55)
Šajā lēmumā turpmāk minēto iemeslu dēļ netiek aplūkots a) Līgums par atbalstu mācībām, kuru 2006. gada 15. decembrī noslēdza la Diputación un Habidite, un b) reģionālais atbalsts 6 miljonu euro apmērā, ko Basku valdība piešķīra Grupo Habidite2008. gada 30. decembrī.
(56)
Attiecībā uz Līgumu par atbalstu mācībām, ko la Diputación un Habidite noslēdza tajā pašā datumā, kad paziņotos līgumus (skatīt 39. un 49. apsvērumu), Komisija norāda, ka par šo pasākumu Spānijas iestādes nepaziņoja un to neiekļāva lēmumā par procedūras uzsākšanu. Atbilstīgi iedibinātai praksei (31) valsts atbalstu uzskata par piešķirtu tajā brīdī, kad ir juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās to izmaksāt. Līguma par atbalstu mācībām 10. pantā (skatīt 49. apsvērumu) paredzēta apņemšanās izmaksāt atbalstu mācībām, ja nodrošināta atbilstība attiecīgiem tiesību aktiem, tostarp Savienības valsts atbalsta noteikumiem. No tā var secināt, ka apņemšanos izmaksāt atbalstu mācībām, kas paredzēts šajā līgumā, nevar uzskatīt par beznosacījuma apņemšanos līguma slēgšanas brīdī. Turklāt Spānijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts mācībām, kas paredzēts šajā līgumā, netika izmaksāts. Jebkurā gadījumā, tā kā Habidite projekts Alonsotegi ciematā netika īstenots, maz ticams, ka šo atbalstu izmaksās nākotnē.
(57)
Lēmumā netiek aplūkots arī reģionālais atbalsts 6 miljonu euro apmērā, ko Basku valdība piešķīra Habidite2008. gada 30. decembrī (skatīt 40. un 50. apsvērumu). Tomēr jānorāda, ka divi šajā lēmumā ietvertie paziņotie līgumi un 2008. gadā piešķirtais reģionālais atbalsts attiecas uz vienu un to pašu ieguldījumu projektu, t. i., Habidite moduļu rūpnīcas izveidi Alonsotegi ciematā. Basku valdība vai la Diputación šo apgalvojumu neapstrīdēja (skatīt 50. apsvērumu).
(58)
Saskaņā ar 66. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (32) Spānijas iestādēm jānodrošina atbilstība noteikumiem par atbalsta uzkrāšanu, ko piemēro 2008. gada reģionālā atbalsta dotācijai.
(59)
Turklāt jāatceras, ka saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju (skatīt 30. apsvērumu) ieguldījumu projektam vajadzīgās zemes iegāde sākās 2007. gada maijā un daži zemes gabali tika pakāpeniski iegādāti šim nolūkam līdz 2008. gada aprīlim. Tādējādi projektu sāka īstenot jau 2007. gada maijā. Saskaņā ar 38. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (33), lai nodrošinātu, ka reģionālais atbalsts rada stimulējošu ietekmi uz ieguldījumu, atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar atbalsta shēmām, ja saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai un pēc tam kompetentā iestāde pirms projekta īstenošanas sākšanas ir rakstiski apstiprinājusi, ka projekts principā atbilst shēmā paredzētajiem atbilstības nosacījumiem.
(60)
Pirms atbalsta esamības un tā saderības ar LESD novērtēšanas Komisijai jānosaka piemērojamie valsts atbalsta noteikumi rationae temporis.
(61)
Līgumu par zemi un Līgumu par mājām parakstīja 2006. gada 15. decembrī, bet tos iesniedza Komisijai pārskatīšanai tikai 2009. gada aprīlī. Kā jau norādīts iepriekš 56. apsvērumā, atbilstīgi iedibinātai praksei (34) valsts atbalstu uzskata par piešķirtu tajā brīdī, kad ir juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās to izmaksāt. Divu paziņoto līgumu gadījumā šāda juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās notika 2006. gada 15. decembrī, kad la Diputación un BIZKAILUR parakstīja abus paziņotos līgumus. Tāpēc abos līgumos ietvertais atbalsts ir nelikumīgs, jo tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā minēto paziņošanas pienākumu.
(62)
Saskaņā ar CELF/SIDE judikatūru (35) jebkura vēlāka paziņošana vai saderības deklarācija nemaina tāda atbalsta nelikumīgumu, kurš piešķirts, pārkāpjot paziņošanas vai noteikumu nepiemērošanas pienākumu. Kā norādīts Komisijas paziņojumā par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (36), nelikumīga atbalsta novērtēšanai piemērojamie noteikumi ir tie noteikumi, kas bija spēkā laikā, kad tika piešķirts atbalsts, t. i., šajā gadījumā 2006. gada 15. decembrī. Šie principi tiek apstiprināti arī 63. un 105. punktā Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (37). Tāpēc, lai novērtētu gan atbalsta esamību, gan saderību, Komisija izmantos valsts atbalsta noteikumus, kas bija spēkā 2006. gada 15. decembrī, kad tika parakstīti abi paziņotie līgumi.
VII.1. Atbalsta esamība
(63)
Lai noskaidrotu, vai izskatāmie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, Komisijai jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punktā paredzētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem. Šajā noteikumā apgalvots, ka “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Turpinājumā šie kumulatīvie kritēriji tiek pārbaudīti katrā no diviem paziņotajiem līgumiem.
VII.1.1 1. pasākums: Līgums par zemi
(64)
Viens no kritērijiem, lai novērtētu, vai attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir valsts līdzekļu izmantošana vai nu izmaksājot valsts līdzekļus, vai valstij nesaņemot ienākumus. Turklāt saskaņā ar iedibinātu judikatūru (38) valsts vai privātu uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes tieši vai netieši var kontrolēt un ietekmēt, arī uzskatāmi par valsts līdzekļiem, jo tos kontrolē valsts un tāpēc tie ir pieejami kompetentām valsts iestādēm. Šajā saistībā Komisija norāda uz vairākiem aspektiem 65. un 66. apsvērumā.
(65)
Pirmkārt, Līgumu par zemi la Diputación un BIZKAILUR noslēdza kopā. Līgumā ir vairākas skaidras norādes, ka saistībā ar šo līgumu BIZKAILUR rīkojās kā saistītā puse attiecībā uz la Diputación. La Diputación un BIZKAILUR vārdā Līgumu par zemi parakstīja la Diputación priekšsēdētājs (Diputado General). Līguma par zemi preambulas 2. punktā noteikts, ka la Diputación kā 100 % BIZKAILUR īpašnieka mērķis valsts politikas jomā ir veicināt jaunus un novatoriskus ieguldījumu projektus, darbavietu radīšanu un pilsoņu pieeju sociālajiem mājokļiem Biskajas provincē. Līguma par zemi preambulas 5. punktā paredzēts, ka līgums tiek noslēgts, lai tieši vai izmantojot tādus valsts uzņēmumus kā BIZKAILUR sasniegtu ekonomikas un sociālos mērķus, kas minēti preambulas 2. punktā.
(66)
Otrkārt, līdzekļus, kurus BIZKAILUR plānoja ieguldīt, lai pildītu apņemšanos iegādāties zemi Habidite rūpnīcas izveidei Alonsotegi ciematā un pielāgot to rūpniecības vajadzībām, kontrolēja la Diputación. Sākot no 1999. gada, BIZKAILUR kontrole un īpašumtiesības 100 % apmērā piederēja la Diputación (39). Stardust Marine nolēmumā (40), ar kuru nosaka, vai BIZKAILUR darbība Līgumā par zemi ir attiecināma uz valsti, tiek izpildīti šādi strukturālie rādītāji un pamatrādītāji:
a)
la Diputación noteica BIZKAILUR darbības jomu saistībā ar Līgumu par zemi;
b)
saistībā ar šo līgumu BIZKAILUR nepārprotami darbojās la Diputación vārdā;
c)
specifiskās BIZKAILUR darbības, kuru mērķis ir tikai valsts politikas mērķu sasniegšana, liecina, ka šis uzņēmums nav parasts tirgus dalībnieks, kurš konkurē, ievērojot tirgus noteikumus.
(67)
Ņemot vērā 65. un 66. apsvērumā minētos rādītājus, tiek konstatēts, ka Līguma par zemi gadījumā valsts resursu izmantošanas un attiecināmības uz valsti kritērijs ir izpildīts.
(68)
Komisija pārbaudīja noteikumus un nosacījumus attiecībā uz zemes iegādē ieguldīto līdzekļu atmaksu, kuru bija jāveic la Diputación un BIZKAILUR attiecībā uz Habidite projektu Alonsotegi ciematā, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vi) un vii) punktā (skatīt arī iepriekš 20. apsvērumu), un, pamatojoties uz to, pievieno 69.-83. apsvērumu.
(69)
Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vi) punktā cena, ko Habidite jāmaksā par zemes iegādi un pielāgošanu BIZKAILUR rūpniecības vajadzībām, bija “faktiskā cena, kas radās BIZKAILUR (…) par zemes iegādi (…)”. Habidite apgalvoja (skatīt 46. apsvērumu), ka uzskata, ka cenā jāietver arī finansēšanas izmaksas. Tomēr šādu interpretāciju nevar pieņemt. Atsauce uz “faktiskajām izmaksām, kas radušās par zemes iegādi” ir pietiekami skaidra, lai nebūtu vajadzīga papildu interpretācija: izmaksas ietver tikai to cenu, ko BIZKAILUR faktiski samaksāja par zemes iegādi.
(70)
Tāpēc jāsecina, ka, pirmkārt, šis formulējums skaidri izslēdz faktiskās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes pielāgošanu rūpnieciskām vajadzībām.
(71)
Otrkārt, Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vii) punktā paredzētās atmaksas iespējas, t. i., četru gadu labvēlības periods un turpmāka atmaksājamās summas secīga sadalīšana četrās ikgadējās daļās 25 % apmērā no BIZKAILUR faktiski samaksātās cenas par zemes iegādi, praksē līdzinās bezprocentu aizdevumam. Līguma par zemi 1. panta vii) punkta formulējumu nevar interpretēt tā, lai tiktu ietvertas arī līdzīga aizdevuma finansēšanas izmaksas, t. i., procentu likme, kuru no Habidite būtu iekasējis kreditors tirgū par līdzīgu aizdevumu. Apšaubāmi, ka privāts uzņēmējs BIZKAILUR vietā būtu piekritis neiekasēt no Habidite zemes pielāgošanas izmaksas un turklāt apstiprinājis četru gadu labvēlības periodu attiecībā uz zemes iegādes cenas atmaksu un pilnīgu tās atmaksu septiņu gadu laikā no dienas, kad zemes īpašuma tiesības tiek nodotas Habidite, neiekasējot procentus par šo finansējumu.
(72)
Ņemot vērā konstatējumus 69.-71. apsvērumā, jāsecina, ka tādējādi Habidite būtu saņēmis priekšrocību no Līguma par zemi, kuru tas nevarētu saņemt parastos tirgus apstākļos. Priekšrocība ietver divus šādus komponentus:
a)
nesaņemtos procentus par aizdevumu, kuru veido kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi saskaņā ar šo līgumu, t. i., aizdevumu uz septiņiem gadiem, četru gadu labvēlības periods un četras vienādas ikgadējas atmaksājamās summas daļas (katra 25 % apmērā no atmaksātās summas); un
b)
izmaksas, kuras BIZKAILUR būtu radušās par šim projektam vajadzīgās zemes gabala vismaz 101 403 m2 apmērā pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kā noteikts Līguma par zemi 1. panta ii) punktā (t. i., vismaz 81 600 m2 rūpnīcai, 5 300 m2 birojiem un palīgtelpām un 14 300 m2 rūpnieciskām vajadzībām).
(73)
Attiecībā uz pirmo komponentu, t. i., nesaņemtiem procentiem, kas attiecas uz zemes iegādes cenas atlīdzināšanu, Komisija lēš, ka tie būtu veidojuši neto dotācijas ekvivalentu (NDE) 13,21 % apmērā no cenas, ko BIZKAILUR samaksāja par zemes iegādi. Šis NDE tika aprēķināts, kā norādīts 74.-77. apsvērumā.
(74)
Pirmajā posmā, pamatojoties uz Spānijā 2006. gada decembrī piemērojamo atsauces likmi 4,36 % apmērā, tika noteikta līdzīgam aizdevumam piemērojamā procentu likme, kā norādīts Komisijas Paziņojumā par atsauces likmi (41).
(75)
Otrajā posmā, pamatojoties uz 1997. gada Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (42) (turpmāk “1997. gada Komisijas paziņojums”, kurš bija spēkā laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi), šai atsauces likmei netika pievienotas papildu vajadzības, lai atspoguļotu Habidite kredītriska profilu. Saskaņā ar 1997. gada Komisijas paziņojumu tika uzskatīts, ka atsauces likmes atspoguļo to procentu likmju vidējo līmeni, kurus iekasē dažādās dalībvalstīs par vidēja un ilgtermiņa aizdevumiem (5-10 gadi), kas nodrošināti ar standarta garantijām. Šis vispārējais princips netika īpaši grozīts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 794/2004 (43). Tā kā tiešas informācijas par Habidite vai el Grupo AFER kredītriska reitingu tajā laikā nav, Komisija uzskata, ka var pieņemt, ka tajā laikā Habidite kvalificējās kā parasts uzņēmums ar parastu nodrošinājuma līmeni. Gan la Diputación, gan Habidite piekrita tam, ka tajā laikā Habidite un el Grupo AFER netika uzskatīti par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē (skatīt iepriekš 52. apsvērumu).
(76)
Trešajā posmā šajā atlīdzināšanas pasākumā iesaistītais atbalsta bruto dotācijas ekvivalents tika koriģēts, lai ņemtu vērā uzņēmumu ienākuma nodokli, kurš saņēmējam būtu jāmaksā un kurš tajā laikā Spānijā bija 35 %.
(77)
Pamatojoties uz elementiem 74.-76. apsvērumā, turpmākajā tabulā noteikts šā subsidētā aizdevuma NDE:
Aizdevuma summa
100 %
Aizdevuma termiņš
7 gadi
Atlīdzināšanas labvēlības periods
4 gadi
Atsauces likme
4,36 %
Starpība/papildinājumi
0
Kopējā piemērojamā procentu likme
4,36 %
Atbalsta bruto dotācijas ekvivalents
20,33 %
Uzņēmumu ienākuma nodoklis
35 %
Neto dotācijas ekvivalents (pēc nodokļiem)
13,21 %
(78)
Komisija arī norāda, ka iesaistītās personas apstrīd faktiskās izmaksas par zemes iegādi šim projektam, par kurām, lai noteiktu atbalsta summu, tiktu piemērots NDE. Kā norādīts iepriekš 30. apsvērumā, la Diputación apgalvo, ka līdz 2009. gada septembrim BIZKAILUR bija samaksājis 4,7 miljonus euro, lai iegādātos 205 000 m2 zemes, un tas lēsa, ka būtu jāiegulda vēl 2,6 miljoni euro, lai iegādātos pārējos 95 000 m2, kas vajadzīgi šim projektam. Habidite, no otras puses, apgalvo, ka BIZKAILUR nebija jāiegādājas šāda liela platība projektam, jo Līgumā par zemi tam paredzēti kopumā tikai 101 403 m2 (skatīt iepriekš 47. apsvērumu).
(79)
Attiecībā uz šo strīdu Komisija norāda, pirmkārt, ka saskaņā ar Līguma par zemi 1. panta ii) punkta specifisko formulējumu projektam paredzētajai platībai būtu jābūt “vismaz” kopumā 101 403 m2. Otrkārt, pamatojoties uz pušu sniegto informāciju oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija nevar sniegt pamatotu viedokli šajā jautājumā. Tomēr, tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts netika izmaksāts un nav jāveic tā atgūšana, jautājums par precīzu cenu, kuru Habidite būtu jāatmaksā par zemes iegādi, var palikt neatbildēts. Šajā lēmumā pietiek ar to, ka tiek noteikts atbalsta elements, kurš radies saistībā ar Līgumā par zemi paredzētajiem atmaksas noteikumiem.
(80)
Tādējādi šis atbalsta komponents ir noteikts 13,21 % apmērā no izmaksām, kas jāatmaksā BIZKAILUR par Habidite projektam vajadzīgās zemes iegādi saskaņā ar Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktā minētajiem noteikumiem. Tādējādi noteiktā summa atbilst procentiem, kurus BIZKAILUR nesaņēma, bet kurus būtu iekasējis tirgus dalībnieks par aizņēmumu uz septiņiem gadiem, ar četru gadu labvēlības periodu un četrām vienādām ikgadējas atmaksājamās summas daļām (katra 25 % apmērā no atmaksātās summas). Par pamatu šā atbalsta komponenta aprēķinam tiek izmantotas faktiskās izmaksas, kuras būtu radušās BIZKAILUR par Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktā minētās zemes iegādi.
(81)
Līdzīgi apsvērumi jāizdara attiecībā uz citu Līgumā par zemi minēto atbalsta komponentu, t. i., izmaksām par zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kuras saskaņā ar Līgumu par zemi nebija jāatmaksā BIZKAILUR (šajā saistībā skatīt 69. un 70. apsvērumu). Arī šajā jautājumā iesaistītās personas nav vienisprātis par summām. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 2009. gada martā šīs izmaksas tika lēstas 28,5 miljonu euro apmērā (skatīt 30. apsvērumu). Tomēr Habidite uzskata, ka šī aplēse ir pārspīlēta (skatīt 47. apsvērumu) daļēji tāpēc, ka BIZKAILUR iegādājās vairāk zemes, nekā šim projektam bija vajadzīgs saskaņā ar Līgumu par zemi, un daļēji tāpēc, ka tas izmantoja daļu no projekta vajadzībām jau iegādātās zemes citiem mērķiem, piemēram, atkritumu apglabāšanai.
(82)
Vēlreiz, ņemot vērā, ka atbalsts netika izmaksāts un nav jāveic tā atgūšana, šā lēmuma nolūkā ir pietiekami, ka tiek noteikts šis atbalsta komponents Līgumā par zemi: tas ietver kopējās izmaksas, kuras BIZKAILUR būtu radušās par projektam paredzētā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām saskaņā ar Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktu, t. i., izmaksas, kuras saskaņā ar līguma otrās daļas 1. panta vi) punkta formulējumu Habidite nav jāatmaksā BIZKAILUR.
(83)
Komisija arī secina, ka 68.-77. apsvērumā minētā priekšrocība, kas sastāv no diviem 80. un 82. apsvērumā aprakstītajiem komponentiem, jāuzskata par selektīvu, ciktāl, pamatojoties uz Līgumu par zemi, tā būtu jāpiešķir vienam konkrētam saņēmējam, proti, Habidite un el Grupo AFER, kuriem tā pienākas.
(84)
Kā norādīts 43. apsvērumā, Habidite apgalvo, ka paziņotie līgumi neizkropļo konkurenci, jo a) attiecīgais tirgus ietver tikai “saliekamo moduļu ražošanu, pārdošanu un iznomāšanu”, un b) Habidite saliekamo moduļu unikalitāte nozīmē, ka uzņēmumam nav konkurentu.
(85)
Komisija nevar apstiprināt Habidite izvirzītos argumentus. Pat tad, ja Habidite saliekamos moduļus varētu uzskatīt par vienīgo ražojumu tā īpašību dēļ, šajā gadījumā attiecīgā ražojuma tirgus jānosaka plašākā nozīmē kā māju būvniecības un pārdošanas tirgus, kas ietver gan tādas mājas, kuras tiek pārdotas brīvajā tirgū, gan tādas mājas, kuras tiek pārdotas regulētā tirgus segmentā (sociālie mājokļi).
(86)
Habidite apgalvo, ka to māju cenas, kuras tiktu pārdotas BIZKAILUR, var salīdzināt ar to māju cenām, kuras pārdod brīvajā tirgū vai kuras pārdod kā aizsargāta vai daļēji aizsargāta režīma mājas. Fakts, ka BIZKAILUR slēdza līgumus arī ar citiem būvuzņēmējiem, ne tikai ar Habidite, par citām mājām, kuras paredzētas pārdošanai kā daļēji aizsargāta režīma mājas, liecina, ka tajā laikā citi būvuzņēmēji konkurēja ar Habidite attiecībā uz to, kurš būvēs BIZKAILUR mājas, lai pārdotu tās kā aizsargāta vai daļēji aizsargāta režīma mājas.
(87)
Turklāt uzņēmējdarbības plānā (kas datēts ar 2008. gada novembri, 10.-12. lpp.), ko Basku valdībai iesniedza kopā ar pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai, Habidite norādīja, ka tas konkurēja ar tradicionālo māju būvuzņēmējiem vairākos Spānijas reģionālajos tirgos, kuros tas plānoja pārdot savus ražojumus (tostarp Basku zemē, Navarrā, Kantabrijā, Larjohā, Madridē un Katalonijā, kā arī mazākā mērā dažos citos Spānijas comunidades autónomas). Tiek lēsts, ka Habidite kopējā tirgus daļa Spānijas tirgū (brīvajā tirgū un sociālo mājokļu projektos) palielinātos no 0,4 % 2011. gadā līdz 1 % laikposmā no 2012. gada līdz 2016. gadam. Piemēram, Habidite lēsa, ka 2011. gadā kopējais visā Spānijas tirgū pārdoto māju skaits varētu būt aptuveni 320 000 mājas, tādējādi, ja tas saražotu 1 403 mājas 2011. gadā, tā tirgus daļa būtu 0,4 %. Attiecībā uz tirgu Basku zemē Habidite lēsa, ka tā tirgus daļa 2011. gadā būs 0,5 % un līdz pat 2,8 %, sākot no 2014. gada, pieņemot, ka kopējais gada pieprasījums pēc mājokļiem šajā reģionā varētu būt 8 000 māju laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam.
(88)
Saskaņā ar iedibināto judikatūru atbalsts ir jāuzskata par konkurences izkropļojumu, ja tas stiprina saņēmēja uzņēmuma finansiālo stāvokli un sniedz priekšrocības salīdzinājumā ar tiem konkurentiem, kuri nesaņem atbalstu (44). Ņemot vērā šo principu un iepriekš minētos apsvērumus, jāsecina, ka atbalstam, kas tika piešķirts Habidite un el Grupo AFER saskaņā ar Līgumu par zemi, būtu bijusi kropļojoša ietekme uz konkurenci, jo tas būtu ļāvis Habidite samazināt ieguldījumu izmaksas, kuras būtu sedzis parasts uzņēmums, un tādējādi saņemt priekšrocību konkurencē ar faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem.
(89)
Tādā pašā veidā, kā norādīts 84.-87. apsvērumā, nevar apstiprināt Habidite izvirzīto argumentu, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir uzskatāms tikai par vietējo vai reģionālo tirgu, jo īpaši attiecībā uz saliekamajām mājām, kuru transporta izmaksas izslēdz konkurences iespējamību lielākos attālumos. Ņemot vērā to, ka Basku zeme ir ģeogrāfiski tuvu citām dalībvalstīm un jūrai, papildu transporta izmaksām varētu nebūt noteicoša nozīme attiecībā uz iespējamo Habidite konkurences darbības ierobežošanu šajā comunidad autónoma. Pretēji tam, transporta izmaksas varētu nekļūt par šķērsli attiecībā uz Habidite vēlmi konkurēt māju būvniecības nozarē tuvākajās dalībvalstīs.
(90)
Saskaņā ar to pašu judikatūru, kas tika norādīta 88. apsvērumā, ja valsts atbalsts stiprina uzņēmuma finansiālo stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, tiek uzskatīts, ka šis atbalsts vājina šo tirdzniecību. Šāds atbalsts var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību pat tad, ja tā saņēmējs uzņēmums nepiedalās pārrobežu darījumos (45).
(91)
Pamatojoties uz 89. un 90. apsvērumā minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts iespējami būtu ietekmējis tirdzniecību starp dalībvalstīm.
VII.1.2 2. pasākums: Līgums par mājām
(92)
64.-67. apsvērumā, 84.-88. apsvērumā un 89. un 90. apsvērumā minētie apsvērumi par tādiem kritērijiem kā valsts līdzekļu izmantošana un attiecināmība uz valsti, konkurences kropļojums un ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, kurus izmanto valsts atbalsta noteikšanai, tiek piemēroti arī mutatis mutandis Līgumam par mājām. Tāpēc 93.-96. apsvērumā tiek pārbaudīts tikai selektīvās priekšrocības kritērijs.
(93)
Kā skaidrots 45. apsvērumā, Habidite apgalvo, ka ar Līgumu par mājām tam netiek piešķirta priekšrocība, jo būtībā BIZKAILUR samaksātās cenas par 1 500 mājām, kuras Habidite plānoja uzbūvēt saskaņā ar šo līgumu, būtu faktiski zemākas par tirgus līmeni.
(94)
Pirmkārt, Habidite apgalvo, ka 1 500 mājas, kuras Habidite bija jāpiegādā saskaņā ar šo līgumu, BIZKAILUR būtu pārdevis kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas) par piemērojamos reģionālajos tiesību aktos noteikto maksimālo cenu, kas ir ar 1,7 pareizināta Basku valdības 2004. gada 1. augusta rīkojumā noteiktā cena, kura tiek secīgi indeksēta, pamatojoties uz patēriņa cenu indeksu (IPC), ko nosaka Spānijas Valsts statistikas institūts (šajā saistībā skatīt 17. un 18. apsvērumu). Tādējādi vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par 1 500 mājām bija 2 010,19 EUR/m2, kas ir zemāka par to māju vidējo cenu, kuras tika brīvi pārdotas tirgū Biskajas provincē 2007. gadā, t. i., 2 921,9 EUR/m2. Turklāt Habidite būtu saņēmis tikai 83 % un attiecīgi 83,30 % (par 750 mājām, kuru platība nepārsniedz 75 m2) no 2 010,19 EUR/m2, ko saņemtu BIZKAILUR, pārdodot šīs mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas.
(95)
Otrkārt, Habidite apgalvo, ka cena, kuru Habidite būtu saņēmis no BIZKAILUR par 1 500 mājām saskaņā ar Līgumu par mājām, bija salīdzināma ar cenām, kuras saņēma citi būvniecības uzņēmumi, kas noslēdza ar BIZKAILUR līdzīgus līgumus šajā laikposmā (piemēri sniegti 45. apsvērumā).
(96)
Visbeidzot, Habidite arī apgalvo, ka saskaņā ar Likumdošanas dekrētu Nr. 78/1986 un 31. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par publisko iepirkumu (46) šādus līgumus drīkst noslēgt arī tieši, t. i., neizsludinot atklātu konkursu, ja to var pamatot ar projekta tehnisko raksturu vai ekskluzīvu tiesību aizsardzību.
(97)
Pēc Habidite sniegtās informācijas un argumentu novērtēšanas Komisija 98.-107. apsvērumā ir veikusi šādus novērojumus.
(98)
Pirmkārt, jānorāda, ka informācija par vidējām cenām, kuras saņēma citi būvniecības uzņēmumi, kas ar BIZKAILUR bija noslēguši līdzīgus līgumus, tiek pamatota tikai uz presē publicētajiem datiem. Komisija par šo aspektu nesaņēma informāciju tieši no la Diputación, piemēram, BIZKAILUR un citu būvniecības uzņēmumu noslēgto līdzīgo līgumu kopiju veidā. Jebkurā gadījumā gan Habidite, gan la Diputación iesniegtās cenu aplēses attiecas uz 2006. un 2007. gadu, lai gan saskaņā ar A panta c) punktu Līgumā par mājām un saskaņā ar Habidite uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva publiski pieejams 2009. gadā, 1 500 mājas būtu jāpiegādā BIZKAILUR laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam.
(99)
Pat ja tiktu apstiprināts, ka, pamatojoties uz šo līgumu, Habidite saņemtās cenas par 1 500 mājām no BIZKAILUR bija salīdzināmas ar tām cenām, kuras no BIZKAILUR saņēma citi būvniecības uzņēmumi, pamatojoties uz līdzīgiem līgumiem, un ka tās bija jebkurā gadījumā zemākas par šādu māju cenām brīvajā tirgū, ar šo argumentu nepietiek, lai Komisija secinātu, ka Habidite nesaņēma priekšrocību saskaņā ar šo līgumu. Kā norādīts arī lēmumā par procedūras uzsākšanu (47), priekšrocība, kuru Habidite saņēma saskaņā ar šo līgumu, galvenokārt radās tāpēc, ka līgumā bija paredzētas garantijas attiecībā uz ievērojamas daļas sākotnējās produkcijas pārdošanu, tādējādi būtiski samazinot risku, kas raksturīgs jauniem ieguldījumu projektiem un kas parasti ir ievērojami augstāks, sākot ražot jaunu ražojumu, piemēram, Habidite moduļus.
(100)
Tas ir vispārzināms fakts, ka Spānijas būvniecības tirgū konkurence bija un joprojām ir ļoti liela. Tas, ka BIZKAILUR noslēdza līgumu par 1 500 māju iegādi no Habidite, rada ievērojamu priekšrocību Habidite attiecībā pret konkurentiem, pat ja tiek ņemts vērā tikai tādu māju būvniecības pieprasījums, kuras tiek pārdotas kā aizsargāta un daļēji aizsargāta režīma mājas.
(101)
Fakts, ka saskaņā ar Foral plānu (skatīt 19. apsvērumu), kā to norādīja la Diputación, BIZKAILUR bija jānodrošina kopā 3 000 māju, lai tās pārdotu kā aizsargāta režīma mājas laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, liecina, ka māju skaits, par kuru tika noslēgts līgums ar Habidite, bija ievērojams. Taisnība, ka Foral plāns aptver laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam, lai gan 1 500 mājas, par kurām BIZKAILUR noslēdza līgumu ar Habidite, būtu jāpiegādā tikai laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam (saskaņā ar uzņēmuma uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva publiski pieejams 2009. gadā). Tomēr tajā tiek norādīts kopējais to māju skaits, kuras BIZKAILUR plānoja pārdot kā aizsargāta režīma mājas laikā, kad tika noslēgts Līgums par mājām.
(102)
Šis elements jānovērtē, ņemot vērā attiecību starp māju skaitu, par kurām līgumu noslēdza la Diputación un BIZKAILUR, un māju kopskaitu, kuras attiecīgajā periodā plānoja saražot Habidite. Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva pieejams 2009. gadā, Habidite lēsa, ka visu 2009. gada produkciju, t. i., 433 mājas, iegādāsies tikai BIZKAILUR. BIZKAILUR 2010. gadā būtu iegādājies 670 mājas, bet Habidite kopprodukcija būtu bijusi 1 113 mājas. BIZKAILUR 2011. gadā būtu iegādājies 342 mājas, savukārt Habidite kopprodukcija būtu bijusi 3 151 mājas. Tādējādi tiek norādīts, ka laikā, kad tika noslēgts Līgums par mājām, Habidite lēsa, ka la Diputación un BIZKAILUR iegādāsies ievērojamu daļu no divu pirmo ražošanas gadu laikā saražotās produkcijas (2009. un 2010. gadā) Habdite rūpnīcā Alonsotegi ciematā. Tādējādi tiek pamatots secinājums, ka Līgums par mājām ievērojami samazināja risku, kurš raksturīgs jauniem ieguldījumu projektiem, jo īpaši attiecībā uz jaunu ražojumu laišanu tirgū (Habidite moduļi).
(103)
Turpmāka norāde uz to, ka ar šo līgumu varētu ievērojami mazināt Habidite risku attiecībā uz ražojuma pārdošanu tirgū, ir atrodama Habidite uzņēmējdarbības plānā (datēts ar 2008. gada novembri), kuru iesniedza, lai saņemtu 2008. gada reģionālo atbalstu. Šajā uzņēmējdarbības plānā Habidite lēsa, ka kopējais pieprasījums pēc mājām laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam visā Basku zemes regulētajā tirgu varētu būt aptuveni 8 000 māju gadā. Šajā pašā uzņēmējdarbības plānā norādīts, ka Habidite plāno pārdot mājas gan Basku zemē, gan citos Spānijas reģionos, priekšroku dodot tirgus regulētajam segmentam (sociāliem mājokļiem). Habidite 2011. gadā plānoja no kopā saražotajām 1 403 mājām Spānijas regulētajā tirgū pārdot 289 mājas. Tas liecina, ka pēc Līguma par mājām termiņa beigām (jo la Diputación un BIZKAILUR pasūtītās mājas bija jāpiegādā ne vēlāk kā līdz 2011. gada maijam) Habidite cerēja pārdot regulētajā tirgū gada kopprodukcijas daļu, t. i., 289 mājas no kopā saražotajām 1 403 mājām, kas bija ievērojami zemāka nekā tā pati attiecība Habidite rūpnīcas Alonsotegi ciematā pirmajos trīs darbības gados, kuru laikā bija spēkā Līgums par mājām.
(104)
Vēl viens būtisks aspekts ir faktiskais pieprasījums pēc sociālajiem mājokļiem Biskajas provincē, kuru apmierināja BIZKAILUR, izmantojot Līgumu par mājām. Ne la Diputación, ne Habidite nesniedza konkrētus pierādījumus attiecībā uz faktisko pieprasījumu pēc sociālajiem mājokļiem, kuru būtu jāapmierina BIZKAILUR, izmantojot ar Habidite noslēgto Līgumu par mājām saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem. Kā jau norādīts 98. apsvērumā, 1 500 mājas, kas paredzētas šajā līgumā, bija jāpiegādā laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam. Turklāt la Diputación neapgalvoja, ka līgums tika noslēgts, lai sniegtu tādu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu kā sociālie mājokļi. Jānorāda, ka Līgums par mājām tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu, kaut arī saskaņā ar Habidite sniegto informāciju, atsaucoties uz līdzīgiem līgumiem, kurus BIZKAILUR noslēdza ar citiem būvniecības uzņēmumiem, šķiet, ka BIZKAILUR būtu jāizsludina atklāts konkurss par šādu līgumu.
(105)
No šāda viedokļa nevar pieņemt Habidite izvirzīto argumentu (skatīt 96. apsvērumu), ka šā projekta specifiskais tehniskais raksturs ļāva slēgt tiešus līgumus, neizsludinot atklātu konkursu. Pirmkārt, Habidite piesauktie noteikumi nepalīdz risināt tādas situācijas kā esošā, kad specifiskais projekta raksturs ir saistīts ar jauna ražojuma laišanu tirgū. Līguma par mājām mērķis bija māju iegāde, kuras pēc tam pārdot kā daļēji aizsargāta režīma mājas nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsoņiem. Šādu māju būvēšanas tehnoloģijai nav nozīmes, un mājas, kuras būvē no saliekamiem moduļiem, tieši konkurēja ar mājām, kuras tiek būvētas saskaņā ar tradicionālām metodēm. Otrkārt, 2009. gada janvāra ziņojumā (48) Basku Revīzijas palāta (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas), pievēršot uzmanību publiskiem līgumiem, kas noslēgti, pārkāpjot pārredzamības un piedāvājumu konkursu principus, pauda šaubas par Līguma par zemi un Līguma par mājām likumību.
(106)
Saskaņā ar nolēmumu P&O Ferries lietā (49) fakts, ka valsts iestāde iegādājas preces atbilstīgi tirgus cenas noteikumiem, nav pats par sevi pietiekams, lai ļautu secināt, ka tie ir nesaistītu pušu darījumi, ja valstij šīs preces faktiski nav vajadzīgas, jo īpaši tad, ja līgums par šādām precēm noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu. Šajā gadījumā informācijas trūkums par to, vai pastāvēja reāla vajadzība BIZKAILUR pārdot 1 500 līgumā minētās mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, un atklāta konkursa neizsludināšana ir norādes, ka darījums netika veikts saskaņā ar tirgus noteikumiem.
(107)
Ņemot vērā 97.-106. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Līgumu par mājām nevar uzskatīt par parastu tirgus darbību. Gluži pretēji, līgumā ir paredzēta priekšrocība Habidite un el Grupo AFER, mazinot risku, kas rastos, pārdodot produkciju saskaņā ar tirgus noteikumiem un tieši konkurējot ar citiem būvuzņēmējiem. Atbalsta elements tiek definēts kā peļņa, kuru Habidite būtu saņēmis, pārdodot 1 500 mājas la Diputación un BIZKAILUR saskaņā ar Līgumā par mājām minētajiem noteikumiem, proti, kā starpība starp cenu, kuru saņemtu no BIZKAILUR par 1 500 māju pārdošanu saskaņā ar cenām, kas noteiktas Līguma par mājām A panta e) punktā, un Habidite ražošanas izmaksām par 1 500 mājām. Priekšrocība ir selektīva un saskaņā ar Līgumu par mājām radīta tieši Habidite un el Grupo AFER vajadzībām.
VII.1.3 Sākotnējie secinājumi
(108)
Pamatojoties uz 64.-90. apsvērumu un 92.-106. apsvērumu un neskarot jebkurus turpmākos konstatējumus attiecībā uz saderību ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem, jāsecina, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(109)
Līguma par zemi gadījumā valsts atbalsts ietver divus komponentus:
a)
nesaņemtos procentus par aizdevumu, kuru veido kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi Habidite projektam, un kurš būtu piešķirts kā bezprocentu aizdevums uz septiņiem gadiem ar četru gadu labvēlības periodu. Nesaņemtie procenti veido NDE 13,41 % apmērā no zemes iegādes izmaksām, kuras sedza BIZKAILUR, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kura platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
(110)
Līguma par mājām gadījumā atbalsta elementu veido peļņa, kuru Habidite būtu ieguvis no 1 500 māju pārdošanas saskaņā ar šo līgumu, proti, starpība starp cenu, kas par 1 500 mājām noteikta Līguma par mājām A panta e) punktā, un ražošanas izmaksām, kuras Habidite radās, ražojot 1 500 mājas.
VII.2. Saderība
(111)
Komisija 2009. gada 2. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda šaubas, ka Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ietverto atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, kurus piemēroja novērtēšanas laikā, atsaucoties uz sākotnējo pagaidu shēmu (50), 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.-2013. gadam (51) un 2008. gada Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (52).
(112)
Tomēr, kā norādīts 60.-62. apsvērumā, Līgumā par zemi un Līgumā par mājām piešķirtais atbalsts bija piešķirts nelikumīgi (t. i., pirms paziņošanas Komisijai) 2006. gada 15. decembrī. Tāpēc tā saderība jānovērtē, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, kuri bija spēkā tā piešķiršanas laikā.
(113)
Raugoties no šīs pagaidu perspektīvas, saskaņā ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām piešķirtā atbalsta saderību nevar pārbaudīt, ņemot vērā speciālus tiesību aktus, kurus piemēro saistībā ar krīzi un kas tika pieņemti un stājās spēkā pēc tam.
(114)
Arī saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 2006. gada 15. decembrīHabidite un el Grupo AFER nebija uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē. Tāpēc tie nebija atbilstīgi glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi un Līgums par mājām.
(115)
Līgums par zemi un Līgums par mājām tika noslēgts 2006. gada 15. decembrī, lai atbalstītu ieguldījumu projektu Alonsotegi ciematā, kas atradās Gran Bilbao comarca, kurš tajā laikā bija atbalstāms reģions LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē (53). Tāpēc jāpārbauda, vai atbilstīgi Līgumam par zemi un Līgumam par mājām piešķirtais atbalsts var būt saderīgs ar LESD saskaņā ar reģionālajam atbalstam piemērojamiem tiesību aktiem 2006. gada 15. decembrī - proti, ar 1998. gada pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (54) (turpmāk “1998. gada pamatnostādnes”) un 2002. gada lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (55) (turpmāk “2002. gada pamatprincips”), kā arī LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(116)
Lai reģionālo ieguldījumu atbalstu uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam jāatbilst vairākiem standarta saderības kritērijiem, kuri laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi (2006. gada 15. decembrī), bija paredzēti 1998. gada pamatnostādnēs. Proti, ar atbalstu būtu jāveic ieguldījums reģionālajā attīstībā un jāatbalsta sākotnējais ieguldījumu projekts, kura īstenošanu sāk tikai pēc tam, kad atbalsta saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai (stimulējoša ietekme), ieguldījuma projekts būtu jāfinansē pašam saņēmējam vismaz 25 % apmērā, un ieguldījumu projekts būtu jāpiesaista atbalstāmam reģionam, kur tam jānotiek vismaz piecus gadus. Turklāt pie attaisnotiem izdevumiem, kuri jāņem vērā, piešķirot atbalstu, var pieskaitīt tikai konkrētas attaisnotās izmaksas, un atbalstu nedrīkst apvienot ar citu atbalstu, pārsniedzot piemērojamā reģionālā atbalsta maksimālo summu.
(117)
Saskaņā ar 2. punktu 1998. gada pamatnostādnēs ad hoc reģionālais atbalsts, kurš piešķirts atsevišķam uzņēmumam vai no kura gūst labumu atsevišķa darbības nozare, parasti netiek uzskatīts par saderīgu ar Līgumu, jo tā kropļojošā ietekme principā pārsniedz tā pozitīvo ietekmi uz reģionālo attīstību. Turklāt ad hoc atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem bija aizliegts.
(118)
Spānijas iestādes nepaziņoja par atbalstu, ko piešķīra Habidite saskaņā ar Līgumu par zemi, jo uzskatīja to par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar apstiprinātu reģionālo shēmu. Šis atbalsts kvalificējas drīzāk kā ad hoc pasākums, no kura labumu gūst tikai Habidite un el Grupo AFER, kā arī netieši - būvniecības nozare.
(119)
Tomēr saskaņā ar to pašu 2. punktu 1998. gada pamatnostādnēs šāds ad hoc atbalsts, kas dod labumu atsevišķai nozarei un uzņēmumam, var izņēmuma kārtā tikt pasludināts par saderīgu ar LESD, ja var pierādīt, ka tas dod ievērojamu ieguldījumu reģionālajā attīstībā, pārsniedzot kropļojošo ietekmi uz Savienības iekšējo tirdzniecību un konkurenci. Lai gan Spānijas iestādes nav izvirzījušas argumentus par šo aspektu, Komisija tomēr pēc savas iniciatīvas pārbauda, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, vai šādas atkāpes nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Līgumu par zemi.
(120)
Bija paredzēts, ka ar Līgumu par zemi atbalstīs jaunu ieguldījumu projektu, t. i., jaunu Habidite rūpnīcu Alonsotegi ciematā. Tajā laikā tika lēsts, ka ar projektu radīs 1 100 tiešas darbavietas atbalstāmajā teritorijā un - ļoti iespējams - arī nozīmīgu skaitu netiešu darbavietu tajā pašā reģionā. Šo elementu apstiprina fakts, ka saskaņā ar paralēli noslēgto Līgumu par mājām jaunais ieguldījumu projekts būtu arī devis ieguldījumu reģionālās politikas mērķu sasniegšanā, proti, nodrošinot sociālos mājokļus nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsoņiem Biskajas provincē. Turklāt ne Habidite, ne el Grupo AFER nebija uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē laikā, kad tika parakstīts Līgums par zemi un Līgums par mājām (skatīt 9. apsvērumu). Tāpēc Komisija secina, ka izņēmuma nosacījumi, kas paredzēti 2. punkta pēdējā apakšpunktā 1998. gada pamatnostādnēs, Līguma par zemi gadījumā ir izpildīti.
(121)
Saskaņā ar 4.4. punktu 1998. gada pamatnostādnēs reģionālā atbalsta mērķis ir piešķirt atbalstu tikai sākotnējam ieguldījumam, kas noteikts kā ieguldījums pamatlīdzekļos, lai izveidotu jaunu uzņēmumu, paplašinātu esošo uzņēmumu vai sāktu darbību, kas saistīta ar būtiskām pārmaiņām esošā uzņēmuma ražošanas procesā. Saskaņā ar Līgumu par zemi piešķirtais atbalsts atbilst šai definīcijai, jo atbalsts tika piešķirts, lai atbalstītu jauna ieguldījumu projekta izveidi Alonsotegi ciematā.
(122)
Saskaņā ar 4.5. punktu 1998. gada pamatnostādnēs atbalsts sākotnējam ieguldījumam jāpiešķir, lai segtu tikai attaisnotās ieguldījumu izmaksas, un maksimālā reģionālā atbalsta summa tiek izteikta kā procentuālā attiecība no attaisnotām ieguldījumu izmaksām. Saskaņā ar 4.5. un 4.6. punktu 1998. gada pamatnostādnēs jaunā ieguldījumu projekta kategorija “attaisnotās izmaksas” ietver zemi, ēkas un iekārtas/mehānismus, kā arī dažas nemateriālu ieguldījumu kategorijas (patentus, licences, zinātību), nepārsniedzot 25 % no standarta bāzes lielu uzņēmumu gadījumā.
(123)
Tāpēc sākumā jānosaka Habidite projekta attaisnotās izmaksas Alonsotegi ciematā, sākot no 2006. gada 15. decembra.
(124)
Tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts netika piešķirts, pamatojoties uz iepriekš iesniegtu pieteikumu atbalsta saņemšanai, saņēmējs tajā laikā neiesniedza informāciju, kas vajadzīga attaisnoto izdevumu noteikšanai jaunā ieguldījumu projektā reģionālā atbalsta gadījumos. La Diputación pieejamā informācija attiecībā uz attaisnotiem izdevumiem tika norādīta iepriekš 12. apsvērumā šādi:
Zeme
4,8 miljoni euro
Ražošanas ēka
22,5 miljoni euro
Zemes pielāgošana (urbanización)
4,04 miljoni euro
Iekārtas
24,0 miljoni euro
Kopā
55,34 miljoni euro
(125)
Šeit norādītās izdevumu kategorijas var uzskatīt par “attaisnotiem izdevumiem” 1998. gada pamatnostādņu 4.5. punkta izpratnē. Turklāt, tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts tika tieši saistīts ar zemes iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām jaunajam ieguldījumu projektam, tas atbilst prasībai, kas izriet no 4.5. punkta 1998. gada pamatnostādnēs.
(126)
Saskaņā ar 4.10. punktu 1998. gada pamatnostādnēs atbalsts sākotnējam ieguldījumam būtu jāpiešķir tikai tad, ja attiecīgais ieguldījums tiek piesaistīts vismaz piecus gadus. Lai gan šis nosacījums netiek piemērots Habidite saistībā ar Līgumu par zemi, tomēr jānorāda, ka Līgumā par atbalstu mācībām (kā aprakstīts iepriekš 39. apsvērumā), kas arī paralēli tika noslēgts 2006. gada 15. decembrī attiecībā uz to pašu ieguldījumu projektu, Habidite bija apņēmies saglabāt 1 100 darbavietas vismaz piecus gadus. Tāpēc Komisija secina, ka arī 4.10. punkts 1998. gada pamatnostādnēs ir ievērots.
(127)
Tā kā nav informācijas par plānotajām algas izmaksām 1100 darba ņēmējiem Habidite rūpnīcā Alonsotegi ciematā, Komisija nevar veikt pamatotu novērtējumu par Līgumā par zemi piešķirtā atbalsta iespējamo saderību ar 4.11. un 4.17. punktu 1998. gada pamatnostādnēs attiecībā uz darbavietu radīšanu. Tomēr, tā kā atbalsts Līgumā par zemi tika saistīts ar zemes iegādi, kas ir attaisnoti izdevumi, novērtējums saskaņā ar 4.11. un 4.17. punktu 1998. gada pamatnostādnēs nav jāveic.
(128)
Pirms Līguma par zemi parakstīšanas Habidite ieguldījumu projekts nebija saņēmis nevienu citu ieguldījumu atbalstu, kurš būtu jāņem vērā, lai novērtētu kumulatīvo ietekmi saskaņā ar 4.18. punktu 1998. gada pamatnostādnēs.
(129)
4.2. punktā 1998. gada pamatnostādnēs noteikts, ka atbalsta shēmās jānosaka prasība iesniegt pieteikumu atbalsta saņemšanai pirms ieguldījumu projekta īstenošanas. Šā noteikuma mērķis ir nodrošināt, lai reģionālais atbalsts tiktu piešķirts tikai tad, ja tam ir pārbaudāma stimulējoša ietekme: ja attiecīgā projekta īstenošana tiek sākta pirms pieteikuma atbalsta saņemšanai, šādi piešķirts reģionālais atbalsts acīmredzami neradītu stimulējošu ietekmi, proti, iespējams, ka projekts tiktu īstenots, pat nesaņemot atbalstu.
(130)
Šajā saistībā, pirmkārt, jānorāda, ka Līgums par zemi bija ad hoc pasākums, nevis atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar apstiprinātu shēmu. Tomēr stimulējoša ietekme ir vispārējās saderības kritērijs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kuru jebkurā gadījumā jāpārbauda attiecībā uz Līgumu par zemi. Lai gan la Diputación neapgalvoja, ka šim pasākumam ir stimulējoša ietekme, tomēr Komisijai pēc savas iniciatīvas jāpārbauda atbilstība šim būtiskajam saderības nosacījumam.
(131)
Komisija uzskata, ka stimulējošas ietekmes nosacījums tiek izpildīts, ja Līgumā par zemi ir ietverts atbalsts šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, lai gan atbalsts netika paziņots pirms tā piešķiršanas datuma (2006. gada 15. decembrī), projekta īstenošana nebija sākta pirms atbalsta piešķiršanas. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju projektam vajadzīgās zemes iegāde, ko var uzskatīt par darba sākumu šajā ieguldījumu projektā, sākās 2007. gada maijā, t. i., pēc Līguma par zemi parakstīšanas 2006. gada 15. decembrī. Otrkārt, faktu, ka Habidite projekts netika īstenots pēc Līguma par zemi un Līguma par mājām apturēšanas, var uzskatīt par pamatojumu faktam, ka atbalstam bija stimulējoša ietekme: projekts netika īstenots bez atbalsta.
(132)
4.2. punktā 1998. gada pamatnostādnēs paredzēts, ka atbalsta saņēmējam jāsniedz savs finansiālais ieguldījums projektā ārpus atbalsta vismaz 25 % apmērā no attaisnotām izmaksām. Šis nosacījums ir arī acīmredzami izpildīts Līgumā par zemi ietvertā atbalsta gadījumā. Attaisnotās izmaksas, kuras la Diputación deklarēja attiecībā uz šo projektu, bija 55 miljoni euro; tāpēc Habidite bija jāiegulda no saviem līdzekļiem vismaz 25 % no šīs summas, t. i., vismaz 13,75 miljonus euro. Komisija uzskata, ka atbalsta elements Līgumā par zemi, kā noteikts iepriekš 109. apsvērumā, nebūtu varējis pārsniegt 75 % no attaisnotām izmaksām, t. i., 41,25 miljonus euro, pat tāda scenārija gadījumā, kad kopējā atbalsta summa būtu ievērojami pieaugusi, apstiprinot, ka atbalsts sastāvēja no faktiskajām izmaksām par zemes pielāgošanu rūpnieciskām vajadzībām 28,2 miljonu euro apmērā un 0,98 miljoniem euro (t. i., 13,41 % no 7,3 miljoniem euro, kas samaksāti par zemes iegādi, kā lēsa la Diputación).
(133)
Ņemot vērā 116.-132. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts atbilda 1998. gada pamatnostādnēs minētajiem saderības nosacījumiem.
(134)
Informācija par attaisnotām ieguldījumu izmaksām, kas norādīta 12. un 124. apsvērumā, liecina, ka 2006. gada decembrī Habidite ieguldījumu projekts bija uzskatāms par lielu ieguldījuma projektu 2002. gada daudznozaru pamatprincipa izpratnē - kopējās attaisnotās izmaksas par šo projektu pārsniedza 50 miljonus euro. Tāpēc Līgumā par zemi ietvertā atbalsta saderība jāpārbauda arī saistībā ar atbilstību 2002. gada pamatprincipa nosacījumiem.
(135)
Tā atbalsta maksimālā intensitāte, kuru piemēroja Grand Bilbao comarca 2006. gada decembrī, izteikta kā NDE, bija 20 %. Pamatojoties uz 2002. gada pamatprincipa 21. punktu un ņemot vērā attaisnotās izmaksas par Habidite projektu, sākot no 2006. gada, kā norādīts 12. apsvērumā, atbalsta maksimālā pieļaujamā intensitāte attiecībā uz šo projektu būtu jāsamazina šādi:
Attaisnotie izdevumi
Koriģētā atbalsta maksimālā summa
Līdz 50 miljoniem euro
10 miljoni euro (20 % - reģionālā atbalsta maksimālā summa no 50 miljoniem euro)
Starp 50 miljoniem euro un 100 miljoniem euro
0,5 miljoni euro (10 % - puse no reģionālā atbalsta maksimālās summas no 5 miljoniem euro)
Daļa, kas pārsniedz 100 miljonus euro
-
Kopā
10,5 miljoni euro
(136)
No tā var secināt, ka Līgumā par zemi ietvertā atbalsta kopsumma, kas nepārsniedz 10,5 miljonus euro, būtu saderīga, bet tā atbalsta daļa, kas pārsniedz 10,5 miljonus euro, nebūtu saderīga. Kā norādīts 78.-82. apsvērumā un 109. apsvērumā, Līgumā par zemi ietverto atbalsta summu nevar precīzi noteikt, ņemot vērā strīdu par faktiskajām izmaksām, kuras būtu radušās BIZKAILUR saistībā ar līgumsaistību izpildi attiecībā uz Habidite rūpnīcai Alonsotegi ciematā paredzētā zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām - strīds, kurā Komisija nevar sniegt pamatotu galīgo nostāju.
(137)
Pirmais atbalsta komponents būtu bijis 13,21 % apmērā no faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par zemes iegādi. La Diputación apgalvo, ka šīs faktiskās izmaksas kopā būtu veidojušas 7,3 miljonus euro, bet Habidite uzskata šo aplēsi par pārmērīgu. Tiek norādīts arī, ka saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju (skatīt 12. apsvērumu) tajā brīdī zemes iegādes izmaksas bija aplēstas 4,8 miljonu euro apmērā. Visbeidzot, izmaksas, kuras par zemes iegādi aplēsa 2008. gada novembrī, kā norādīts Habidite uzņēmējdarbības plānā, ko iesniedza kopā ar pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai, bija 5,5 miljoni euro.
(138)
Attiecībā uz otro atbalsta elementu, proti, to faktisko izmaksu kopsummu, kuras BIZKAILUR radās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, la Diputación 2009. gada martā novērtēja 28,5 miljonu euro apmērā, bet arī apgalvoja, ka attiecīgajā brīdī izmaksas bija aplēstas tikai 4,04 miljonu euro apmērā (skatīt 12. apsvērumu).
(139)
Lai izdarītu secinājumu, pamatojoties uz esošo informāciju, nedrīkst pilnīgi izslēgt iespējamību, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts būtu pārsniedzis pieļaujamo summu attiecībā uz šo projektu, t. i., 10,5 miljonus euro.
(140)
2002. gada pamatprincipa 24. punktā paredzēti papildu saderības nosacījumi pasākumiem, ja atbalsta summa pārsniedz maksimālo atbalstu, ko atļauts piešķirt ieguldījumam 100 miljonu euro apmērā tajā pašā atbalstāmajā reģionā. Mūsu gadījumā, pamatojoties uz 2002. gada pamatprincipa 21. punktu, maksimālais atbalsts, ko atļauts piešķirt ieguldījumam 100 miljonu euro apmērā Gran Bilbao comarca 2006. gada decembrī, bija 15 miljoni euro (ko veidoja 10 miljoni euro, t. i., 20 % no pirmajiem 50 miljoniem euro, un 5 miljoni euro, t. i., 10 % no nākamajiem 50 miljoniem euro).
(141)
Kā jau skaidrots 78.-82. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Līgumā par zemi ietverto kopējā atbalsta summu nevar precīzi noteikt. Tomēr Komisija nevar izslēgt, ka atbalsta summa, iespējams, pārsniedza maksimālo summu 15 miljonu euro apmērā. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai tika izpildīti divi papildu nosacījumi attiecībā uz šāda atbalsta apstiprināšanu Līguma par zemi gadījumā.
(142)
Pirmajā nosacījumā paredzēts, ka atbalsta saņēmējs nedrīkst pārdot vairāk kā 25 % no attiecīgā ražojuma pirms vai pēc ieguldījuma saņemšanas. Otrajā nosacījumā paredzēts, ka ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda nedrīkst pārsniegt 5 % no attiecīgā tirgus. Saskaņā ar 2002. gada pamatprincipa 24. punktu attiecīgajām dalībvalstīm ir pienākums pierādīt, ka šie nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā Spānijas iestādes nesniedza informāciju, kas ļautu Komisijai pārbaudīt, vai abi šie papildu nosacījumi ir izpildīti.
(143)
Tomēr, pamatojoties uz tirgus likmes aplēsēm, kuras Habidite 2008. gada novembrī iesniedza, lai saņemtu 2008. gada reģionālo atbalstu (skatīt 87. apsvērumu), uzņēmums aplēsa, ka 2011. gadā, t. i., pēc jaunas ražošanas jaudas pievienošanas ar šo ieguldījumu projektu, Habidite daļa kopējā Spānijas māju būvniecības tirgū (brīvajā tirgū, tostarp sociālo mājokļu segmentā) būtu [0,1-1,0] %, un, sākot no 2012. gada, tā palielinātos līdz [0,5-1,5] %. Ja būtu jāņem vērā tikai Basku zemes tirgus, Habidite daļa 2011. gadā brīvajā būvniecības tirgus segmentā būtu [0,1-1,0] % un, sākot no 2014. gada, tā palielinātos līdz [2,0-3,0] %.
(144)
Ņemot vērā šīs aplēses, kuras netiek apšaubītas nevienā citā Komisijai pieejamā informācijas avotā, var pieņemt, ka Habidite 2006. gada decembrī nebūtu pārsniedzis to tirgus daļu un maksimālo jaudu, kas paredzēta 2002. gada pamatprincipa 24. punktā, attiecībā uz Līgumā par zemi minēto ieguldījumu.
(145)
Tādējādi tiktu izpildīti arī 2002. gada pamatprincipā minētie saderības nosacījumi, jo Līgumā par zemi ietvertā atbalsta daļa nepārsniegtu pieļaujamo maksimālo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Atbalsts, kas pārsniedz šo maksimālo summu, nebūtu saderīgs ar LESD, jo tas neizpildītu 1998. gada pamatnostādnēs un 2002. gada pamatprincipā minētos saderības nosacījumus.
(146)
Tā kā atbalsts netika izmaksāts un tā atgūšana nav jāveic, šie secinājumi par Līgumā par zemi ietvertā atbalsta saderību ir pietiekami šā lēmuma mērķiem.
(147)
Komisija pievērš Spānijas kompetento iestāžu uzmanību faktam, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts jāņem vērā, pārbaudot atbilstību atbalsta uzkrāšanas noteikumiem attiecībā uz Basku valdības piešķirto 2008. gada reģionālo atbalstu šim pašam projektam. Ir jāņem vērā arī tas, ka gan ar Līgumā par zemi ietverto atbalstu, gan ar 2008. gada reģionālo atbalstu sedza attaisnotos izdevumus par viena un tā paša zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām. Tiek atkal norādīts, ka ieguldījumu projekta īstenošana sākās 2007. gada maijā, bet pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai iesniedza 2008. gadā.
(148)
Kā norādīts 93.-107. apsvērumā, Līgumā par mājām ietvertais atbalsts samazina ar sākotnējo ieguldījumu saistītos riskus, nodrošinot jaunās rūpnīcas sākotnējās produkcijas lielas daļas iegādi, un arī rada priekšrocību Habidite salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, jo Habidite, nepiedaloties atklātā konkursā, saņēma līgumu par 1 500 māju piegādi valsts iestādēm, kuras pārdotu minētās mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas. Līgumā par mājām ietvertais atbalsts tika definēts kā peļņa, kuru Habidite būtu saņēmis par 1 500 māju pārdošanu la Diputación un BIZKAILUR, proti, starpība starp cenu, par kādu la Diputación un BIZKAILUR būtu pārdevuši mājas, un Habidite izdevumiem par šo māju ražošanu.
(149)
Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm reģionālais atbalsts ir saistīts ar attaisnotām izmaksām. Lai gan ir skaidrs, ka šo pamatnostādņu 4.2. punktā netiek ierobežoti šā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas veidi, tomēr 4.5. punktā un visā pamatnostādņu tekstā tiek skaidri norādīts, ka ieguldījumu atbalsts paredzēts attaisnoto ieguldījumu izmaksu segšanai. Saskaņā ar šo pašu pamatnostādņu 4.5. punktu, piešķirot reģionālo atbalstu, var tikt ņemtas vērā tikai izmaksas, kas saistītas ar tādu aktīvu kā zemes, ēku un iekārtu/mehānismu iegādi. Saskaņā ar 4.6. punktu no reģionālā atbalsta var segt arī citas izmaksas, piemēram, patentu, licenču un zinātības iegādi.
(150)
Tomēr, ņemot vērā Līgumā par mājām piešķirtā atbalsta veidu, šis atbalsts nav paredzēts šādu attaisnoto izdevumu segšanai. Drīzāk šāda veida atbalsts paredzēts, lai samazinātu saņēmēja kārtējos darbības izdevumus. Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu darbības atbalsts parasti ir aizliegts, un to atļauj piešķirt tikai izņēmuma kārtā atbalstāmos reģionos saskaņā ar LESD 107. panta a) apakšpunktu. Bet Habidite projekts bija jāīsteno atbalstāmā reģionā saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nevis saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
(151)
Tāpēc Komisija secina, ka Līgumā par mājām ietvertais atbalsts uzskatāms par darbības atbalstu, kurš saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu nebūtu bijis saderīgs ar LESD.
VIII. SECINĀJUMS
(152)
Ņemot vērā iepriekš 63.-151. apsvērumā minēto novērtējumu un neskarot jebkurus turpmākos konstatējumus attiecībā uz saderību ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem, Komisija secina, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(153)
Līguma par zemi gadījumā atbalstam ir divi komponenti:
a)
nesaņemtie procenti par aizdevumu, kuru veido to izmaksu kopsumma, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi Habidite projektam, un kurš būtu bijis septiņu gadu bezprocentu aizdevums ar četru gadu labvēlības periodu. Nesaņemtie procenti veido NDE 13,41 % apmērā no zemes iegādes izmaksām, kuras BIZKAILUR sedza, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kura platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
(154)
Līguma par mājām gadījumā atbalsta elementu veido peļņa, kuru Habidite un el Grupo AFER būtu ieguvuši no 1 500 māju pārdošanas saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar la Diputación un BIZKAILUR, proti, starpība starp cenu, par kuru la Diputación un BIZKAILUR būtu pārdevuši mājas, pamatojoties uz Līgumā par mājām minētajiem noteikumiem, un izmaksām, kas Habidite radās, lai tās uzbūvētu.
(155)
Pieejamā informācija nedod iespēju precīzi noteikt atbalsta summas, kas ietvertas Līgumā par zemi un Līgumā par mājām. Tomēr atbalsta summas noteikšana nav vajadzīga šā lēmuma mērķiem: atbalsts nav izmaksāts, tāpēc tas nav jāatgūst.
(156)
Tiek arī uzsvērts, ka Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ir ietverts nelikumīgs atbalsts. Abos līgumos ietvertais atbalsts tika piešķirts 2006. gada 15. decembrī, pārkāpjot LESD minēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu. Ņemot vērā CELF/SIDE nolēmumu (56), vēlāka divu līgumu paziņošana un konstatējums, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir daļēji saderīgs, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā, nemaina šā atbalsta nelikumīgumu. Komisija lūdz kompetentās Spānijas iestādes konstatēt visas tiesiskās sekas, kas ir radušās Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ietvertā nelikumīgā atbalsta rezultātā.
(157)
Atbalsts, kas piešķirts ar Līgumu par zemi, ir saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm un 2002. gada pamatprincipu, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Tā atbalsta daļa, kura piešķirta saskaņā ar Līgumu par zemi un kura varētu pārsniegt šo pieļaujamo summu, nav saderīga ar LESD.
(158)
Atbalsts, kas piešķirts ar Līgumu par mājām, ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu.
(159)
Konstatējumi šajā lēmumā par atbalsta esamību Līgumā par zemi attiecas uz 2008. gada reģionālo atbalstu, ko Basku valdība piešķīra tam pašam ieguldījumu projektam. Tiek norādīts, ka šā ieguldījumu projekta īstenošana sākās 2007. gada maijā, tādējādi pirms pieteikuma iesniegšanas 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai.
(160)
Ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām piešķirtā atbalsta saņēmēji ir Habidite Technologies País Vasco S.A. un el Grupo AFER, kuri abi ir līgumslēdzējas puses Līgumā par zemi un Līgumā par mājām un saistīti Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju pielikuma 3. panta 2. un 3. punkta izpratnē (57),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Divi līgumi, par kuriem Spānijas Karaliste paziņoja 2009. gada 15. aprīli un kurus 2006. gada 15. decembrī noslēdza la Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR S.A., no vienas puses, un Habidite Technologies País Vasco S.A. un el Grupo AFER, no otras puses, ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
2. pants
Paziņotajos līgumos ietvertais atbalsts ir nelikumīgs, jo tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā minēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu.
3. pants
Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir:
a)
la Diputación un BIZKAILUR nesaņemtie procenti par aizdevumu, kuru veido faktisko izmaksu kopsumma par zemes iegādi un kuru būtu jāatmaksā pēc četru gadu labvēlības perioda četrās vienādās ikgadējās daļās pa 25 % katra, bez procentiem. Šāda bezprocentu aizdevuma NDE būtu bijis 13,41 % no faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par zemes iegādi šim projektam, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās faktiskās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par šim projektam iegādātās zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kuras platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
4. pants
Līgumā par mājām ietverto atbalstu veido peļņa, ko Habidite un el Grupo AFER būtu ieguvuši no 1 500 māju pārdošanas, kuras saskaņā ar šo līgumu pasūtīja Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR S.A. Šī peļņa tiek definēta kā starpība starp cenu, kuru Habidite saņemtu no BIZKAILUR, pamatojoties uz šā līguma A panta e) punktu, un Habidite izmaksām par 1 500 māju būvniecību.
5. pants
Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu un 2002. gada lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Atbalsts, kas pārsniedz šo maksimālo summu, nav saderīgs ar LESD.
6. pants
Līgumā par mājām ietvertais atbalsts nav saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu par valstu reģionālo atbalstu 4.15. punktu, jo tas ir uzskatāms par darbības atbalstu.
7. pants
Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.
Briselē, 2012. gada 27. jūnijs