РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно държавна помощ C 27/09 (ex N 34/B/09) Бюджетна субсидия за France Télévisionѕ, която Френската република възнамерява да приведе в действие в полза на France Télévisions
(нотифицирано под номер C(2010) 4918)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/140/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 23 януари 2009 г. Френската република уведоми Комисията за намерението си да предостави бюджетна субсидия в размер на 450 млн. евро, вече включена в Закона за финансите, на France Télévisions за 2009 година. На 13 март 2009 г. Комисията поиска от нея допълнителна информация, която Френската република предостави на 25 май 2009 г. В това писмо Френската република разшири предмета на уведомлението, като изложи своето намерение да въведе постоянен многогодишен механизъм за публично финансиране на France Télévisions, част от който ще представлява годишна субсидия.
(2)
С писмо от 1 септември 2009 г. Комисията счете, че от една страна, бюджетната субсидия, гласувана за 2009 г., е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), а от друга страна, уведоми Френската република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с новия механизъм за публично финансиране на France Télévisions за следващите години.
(3)
Френската република представи своите мнения на 7 октомври 2009 г.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(5)
Комисията получи мнения по този въпрос от заинтересованите страни. Тя ги препрати на Френската република, на която предостави възможност за отговор; коментарите на Франция бяха получени с писмо от 15 януари 2010 г.
(6)
На 23 април, 19 май и 22 юни 2010 г. Френската република предостави на Комисията разяснения или допълнителна информация.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕХАНИЗМА ЗА ФИНАНСИРАНЕ
(7)
Механизмът за многогодишно финансиране, предмет на настоящото решение, е част от финансирането на мисиите за обществена услуга на France Télévisions, което Комисията разгледа в решенията си от 10 декември 2003 г. (3), 20 април 2005 г. (4), 16 юли 2008 г. (5) и 1 септември 2009 г. (6) Този механизъм обаче представлява различна мярка от тези, които са били предмет на решенията от 2003, 2005 и 2008 г. По-специално бюджетните субсидии, описани по-подробно по-долу, ще представляват по-голямата част от държавните средства, отпуснати на France Télévisions, като таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), наричана по-рано redevance, която е била предмет на решението на Комисията от 20 април 2005 г. и която, като съществуваща помощ, не е изменена от новите разпоредби. Тези два вида държавни средства ще имат за цел да покрият разходите за мисията за обществена услуга на France Télévisions, намалени с оставащите нетни търговски приходи.
II.1. Главни правни основания
(8)
Основните разпоредби за новия механизъм за публично финансиране се съдържат в Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. за аудио-визуалната комуникация и за новата обществена услуга на телевизията. Помощта, за която е постъпило уведомление, е част от предвидена от закона по-обширна реформа на структурите и мисиите от общ икономически интерес на общественото аудио-визуално разпространение. Законът изменя законовите разпоредби, които уреждат мисиите за обществена услуга на France Télévisions, и по-специално Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията. Тези мисии са допълнително уточнени в спецификациите и в договора за целите и средствата на France Télévisions, които са одобрени с нормативни разпоредби, приети за прилагането на закона за свободата на съобщенията. Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. съдържа и финансови разпоредби, от една страна, за изменение на данъчния кодекс, а от друга страна, за установяване на принципа за бюджетната субсидия, включена в закон за финансите за France Télévisions.
II.2. Дейностите и финансирането на получателя: France Télévisions
(9)
France Télévisions е акционерно дружество, учредено съгласно член 44-I от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията. Този закон във вида, в който е изменен, установява единствено предприятие, France Télévisions, в което участват по-рано отделните юридически лица за различни канали. Предприятието подлежи на икономически и финансов контрол, упражняван от френската държава. Дружественият му капитал е разделен на поименни акции, които могат бъдат притежавани само от държавата. Членове на управителния съвет са председателят, четиринадесет членове с петгодишен мандат, а именно двама депутати, назначавани от комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси, петима представители на държавата, пет лица, назначавани от Върховния съвет по аудио-визуалните въпроси, и двама представители на персонала.
(10)
France Télévisions е първата френска аудио-визуална група. В нея са наети около 11 000 души и тя включва каналите France 2, France 3, France 4, France 5 и France Ô, които се излъчват на територията на континентална Франция, както и RFO, дружество, в което влизат обществени радиа и телевизии, които се излъчват в отвъдморските департаменти и територии. Групата включва и рекламен отдел, въпреки че към настоящия момент се обсъжда неговото закриване, както и дружества, които се занимават с дейностите по диверсификация. Някои канали на France Télévisions се излъчват в много държави-членки, по-конкретно в Белгия и Люксембург.
(11)
Оборотът на France Télévisions през 2007 г., последната бюджетна година преди обявяването на реформата на общественото аудио-визуално разпространение, е възлизал на 2 927 млн. евро, 64,2 % от които са от приходите от таксата (redevance), 28,1 % от рекламни приходи (реклама и спонсорство) и 7,7 % от други приходи. В периода 2003-2007 г. делът на отделните елементи от оборота продължава да бъде относително постоянен, като приходите от реклама и спонсорство варират между 30 и 28 %. Цялата група е постигала леко положителни нетни резултати всяка година от периода 2003-2007 г., като общият им размер за целия период възлиза на 99 млн. евро.
(12)
Тази тенденция се е обърнала след обявяването на реформата на общественото аудио-визуално разпространение през януари 2008 г., което е довело по-специално до загубата в бъдеще на приходите от реклама. През бюджетната 2008 година групата France Télévisions регистрира дефицит, с отрицателни нетни резултати в размер на [50-100] (7) млн. евро (от които [50-100] млн. евро в областта на обществената услуга), в резултат именно на сериозния спад на приходите от реклама, който извънредното вливане на 150 млн. евро капитал, одобрено от Комисията в решението ѝ от 16 юли 2008 г., не е успяло да компенсира напълно. За 2009 г., след като влиза в сила реформата на общественото аудио-визуално разпространение, чрез окончателно изплатената бюджетна субсидия от 415 млн. евро, одобрена от Комисията в решението ѝ от 1 септември 2009 г., намалените приходи от реклама са почти компенсирани и групата France Télévisions е регистрирала нетен резултат с малък излишък ([10-20] млн. евро). Все пак в областта на обществената услуга е продължило регистрирането на малък дефицит от около [0-5] млн. евро, тъй като положителният резултат се е дължал на търговските дружества на групата.
(13)
Дейностите и управлението на France Télévisions през последните години, 2004-2008 г., и позицията на предприятието на фона на реформата на общественото аудио-визуално разпространение са описани в сравнително критичен доклад на Сметната палата на Франция „France Télévisions и новата обществена телевизия“. Докладът, на който се позовават някои трети заинтересовани страни в мненията си, е бил приет на разискване и обявен публично на 14 октомври 2009 г., т.е. след решението за откриване на процедурата. В доклада се установява наличието на неизползвани маржове за напредък в управлението и резултатите на France Télévisions към момента и в него се излагат препоръки за бъдещи подобрения в новия контекст на реформата.
II.3. Мисиите за обществена услуга на France Télévisions
II.3.1. Определение на мисиите за обществена услуга в закона
(14)
Член 43-11 от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. излага мисията за обществена услуга на France Télévisions, като определя, че обществените канали „в името на общия интерес имат мисии за обществена услуга. Те предлагат на обществеността, във всички нейни измерения, разнообразни и плуралистични програми и услуги, с изисквания за качество и новаторство, при зачитането на правата на личността и конституционно определените демократични принципи. Те представят диверсифицирано предлагане на аналогови и цифрови програми в областта на информацията, културата, знанията, забавленията и спорта. Те имат положителен ефект върху демократичния дебат, върху обмена между отделните части от населението, както и върху социалното включване и гражданствеността. Те изпълняват дейности в полза на социалното сближаване, културното разнообразие и борбата с дискриминацията и предлагат програми, които отразяват разнообразието на френското общество. Те гарантират насърчаването на френския език и съответно на регионалните езици и подчертават разнообразието на културното и езиковото наследство на Франция. Те допринасят за развитието и разпространението на интелектуалното и артистичното творчество и гражданските, икономическите, социалните, научните и техническите познания, както и за аудио-визуалната и медийната грамотност. Те улесняват обучението по чужди езици. Те участват в обучението в областта на околната среда и устойчивото развитие. Чрез подходящи механизми те улесняват достъпа на глухи лица и лица с увреден слух до излъчваните програми. Те гарантират честност, независимост и плурализъм на информацията, както и на плуралистичното изразяване на мисловните течения и на мнението при зачитане на принципа на равно третиране и на препоръките на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. Организациите от публичния сектор на аудио-визуалните комуникации, с цел изпълнението на мисиите им, допринасят за външните аудио-визуални дейности, разпространението на франкофонията и разпространението на френската култура и език по света. Последните имат за цел да разработят нови услуги, които да обогатят или допълнят предлагането на програми, както и новите техники за създаване и разпространение на аудио-визуалните програми и услуги. Всяка година в парламента се внася доклад, за да се извърши преглед на прилагането на разпоредбите на настоящия член.“
II.3.2. Тълкуване на задълженията за обществена услуга в дейностите на France Télévisions
(15)
По отношение на конкретното тълкуване на мисиите в раздел I от член 44 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. се посочва, че на France Télévisions е възложено да разработи и планира телевизионни емисии и аудио-визуални услуги, които отговарят на мисиите за обществена услуга, посочени в член 43-11 и в спецификациите, предвидени в член 48 от същия закон.
(16)
Декрет № 2009-796 от 23 юни 2009 г. определя спецификациите от този момент нататък само за France Télévisions. Спецификациите очертават дейността на каналите на France Télévisions заедно със задължителните програмни ангажименти за излъчване, често в „най-гледаното време“, ежедневни културни емисии, музикални емисии, по-специално за класическа музика, с представяне на европейски и регионални оркестри, театрални спектакли или спектакли за популяризиране на научни знания (членове 4-7 от спецификациите). France Télévisions също така е длъжно да включва европейското измерение във всички свои програми, а именно като излъчва репортажи за начина на живот или културни практики на други държави-членки и като излъчва емисии с религиозен характер, посветени на основните вероизповедания във Франция (членове 14 и 15 от спецификациите). Задължението за привличане на широка и балансирана публика от цялата общественост също е посочено (член 18).
(17)
От друга страна, съгласно член 53 от Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията, държавата и France Télévisions са сключили многогодишни договори за целите и средствата за срок между три и пет години. Договорите за целите и средствата, при зачитане на мисиите за обществена услуга на France Télévisions, определят по-специално:
-
приоритетните оси на развитието му,
-
поетите ангажименти по отношение на разнообразието и иновацията в творчеството,
-
минималните суми за инвестиции на France Télévisions в европейски кинематографични и аудио-визуални продукции, както и във френски такива, в процент от приходите му и в абсолютна стойност,
-
ангажиментите, чрез които се осигурява участие и гражданственост на лицата с увреждания, адаптиране на всички телевизионни програми за глухи лица или лица с увреден слух,
-
ангажиментите, чрез които се осигурява излъчване на телевизионни програми, до които посредством адаптирани средства достъп имат слепи лица и лица с нарушено зрение,
-
очакваните разходи за дейностите му за всяка от въпросните години, както и количествените и качествените показатели за изпълнение и резултати, които са приети,
-
размера на държавните средства, които трябва да му бъдат отпуснати, като се посочват приоритетните за развитието на бюджета на програмите,
-
размера на очаквания доход от собствените приходи, като се разграничават приходите от реклама и приходите от спонсорство,
-
икономическите перспективи за услугите, които водят до плащане на цена,
-
при необходимост, перспективите по отношение на възстановяването на финансовия баланс.
(18)
Понастоящем задълженията за обществена услуга на France Télévisions са предмет на договора за целите и средствата за 2007-2010 г. „France Télévisions, първата група от безплатни канали в цифровата ера“ от 24 април 2007 г., подписан от компетентните министри и президента на France Télévisions. В раздела за цел I.2 „Насърчаване на стойностите, свързани с идентичността, на обществената услуга“ договорът поставя цели, насочени към конкретни действия, заедно с количествени и качествени показатели, които да бъдат постигнати в области като:
-
улесняването на достъпа на по-широката публика до културните програми и в контекста на демократизацията на културата, като се излъчва културна програма поне в най-гледаното време,
-
отразяването на плурализма в информацията и гражданския дебат,
-
предлагането на широк набор от спортни дисциплини, като се набляга на най-малко показваните спортове по частните канали,
-
отразяването на разнообразието и подобряването на видимостта на компонентите на френското общество,
-
подпомагане на опазването на френската и европейската културна идентичност, разбирането на функционирането на Съюза и неговия принос, както и на овладяването на чужди езици.
(19)
Договорът предвижда и многогодишен финансов пакет, който включва клауза за корекция, според която, в зависимост от развитието на приходите от реклама, държавата и групата приемат да договорят корекция на необходимостта от държавни средства, тоест излишъците, които не са предоставени за намаляване на необходимостта от държавни средства, ще бъдат приоритетно предназначени за разходите, свързани с аудио-визуалното творчество.
(20)
След реформата действащият договор за целите и средствата беше изменен за периода 2009-2012 г. С изменението, описано по-детайлно по-долу, що се отнася до финансовата му част, се укрепват допълнително стойностите, свързани с идентичността, на обществената услуга, предоставяна от France Télévisions, и се определят нови количествени показатели, които трябва да бъдат постигани на година в някои области, посочени в съображение 18.
II.3.3. Въвеждане на нови новаторски аудио-визуални услуги
(21)
Новите спецификации на France Télévisions предвиждат въвеждането на поредица от новаторски услуги, предназначени да обогатят програмното предлагане, като въвеждане на услуги за комуникация, услуги за аудио-визуални медии по заявка или допълнително съдържание за обогатяване на програмите му. Също така в изменението на договора за целите и средствата се предвижда и въвеждане на новаторски услуги, а именно безплатни или платени видеоматериали по заявка, персонална мобилна телевизия, излъчване по Интернет, мобилни приложения, регионални или тематични WebTV.
II.3.4. Външен контрол върху задълженията за обществена услуга, включително въвеждането на нови услуги
(22)
В съответствие с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. управителният съвет на France Télévisions одобрява проекта на договора за целите и средствата на това дружество и провежда разискване по годишното му изпълнение, като резултатът от разискването се обявява публично. Преди подписването им договорите за целите и средствата, както и евентуалните изменения към тези договори, се предават на комисиите на Националното събрание и на Сената по културните и финансови въпроси, както и на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. Комисиите могат да изпратят становище в срок от шест седмици.
(23)
От друга страна, президентът на France Télévisions представя годишен доклад за изпълнението на договора за целите и средствата пред комисиите на Националното събрание и на Сената по културните и финансови въпроси. При представянето на доклада за изпълнението на договора за целите и средствата пред компетентните комисии на Националното събрание и на Сената президентът на France Télévisions представя отчет за дейността и работата на консултативния съвет за програмите, създавани в телевизията, съставен от зрители, който трябва да издава становища и препоръки по отношение на програмите.
(24)
Също така предварителният проект на спецификациите на France Télévisions, определен с декрет, е бил предмет на обществено допитване от 10 до 24 ноември 2008 г., в което около петнадесет организации са дали своя принос, което е довело до изменения на първоначалния текст, като накрая е поискано становището на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. По отношение на външния контрол върху изпълнението му член 48 от закона от 30 септември 1986 г. предвижда внасянето на годишен доклад от Върховния съвет по аудио-визуални въпроси пред комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси. Докладът също така се предава и на Министерството на културата и комуникациите.
(25)
Тези парламентарни комисии, както и Върховният съвет по аудио-визуални въпроси могат да изслушват трети страни. На практика заинтересованите страни редовно се изслушват от тези инстанции, пред които те представят становищата си по въпроси, които са от интерес за общественото аудио-визуално разпространение.
II.4. Финансова компенсация за постепенно намаляване, последвано от премахване на рекламите
(26)
За да станат обществените телевизионни програми по-свободни и по-малко зависими от търговските трудности, член 53, алинея VI от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията предвижда намаляването, последвано от премахване на рекламите: „Програмите, излъчвани между двадесет часа и шест часа от националните телевизионни служби, посочени в раздел I от член 44, с изключение на техните регионални или местни програми, не съдържат реклами, освен такива за стоки или услуги, представени под общото им наименование. Тази разпоредба се прилага също и към програмите, излъчвани чрез тези служби между шест часа и двадесет часа, считано от спирането на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионните услуги, посочени в същия раздел I, на цялата територия на континентална Франция. Тя не се прилага към кампании от общ интерес.“
(27)
Спирането на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионните услуги е предвидено най-късно за 30 ноември 2011 г. Освен изключението за рекламата на стоки или услуги без търговска марка са предвидени изключения за излъчването на реклами за отвъдморските департаменти и общности или за Нова Каледония, ако няма частна телевизия, излъчвана в некодиран вид чрез наземно радиоразпръскване.
(28)
Както е предвидено в член 53 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията, след намаляването, последвано от премахването на рекламите, за да бъде изпълнен законът, държавата предоставя финансова компенсация на France Télévisions при определяни във всеки закон за финансите условия. За тази цел Франция е създала нова програма, озаглавена „Принос към финансирането на общественото аудио-визуално разпространение“ като част от мисията „Медии“ от общия бюджет на държавата. Само ориентировъчно, френските органи считат, че делът на държавната субсидия, която допълва постъпленията от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), би възлизал на около 460 млн. евро през 2010 г., 500 млн. евро през 2011 г. и 650 млн. евро през 2012 г.
(29)
Френската република заявява, че за всяка година публичното финансиране, част от бюджетната субсидия, ще бъде определяно в зависимост от разходите за изпълнението на мисията за обществена услуга на France Télévisions и събирано с постъпленията от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), като се приспаднат оставащите търговски приходи. Във връзка с това френските органи представиха очакваните приходи от и разходи за обществената услуга на France Télévisions, определени въз основа на бизнес плана за 2009-2012 г., и обобщени по-долу:
Таблица 1
Очаквани приходи и разходи за обществената услуга на France Télévisions за 2010-2012 г.
(В млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Бюджет
Очакван бюджет
Очакван бюджет
A.Държавни средства
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
Б.Други приходи (реклама, спонсорство и др.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
В.Брутни разходи за обществената услуга
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
Г.Нетни разходи за обществената услуга (В + Б)
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
Разлика м/у нетните разходи за общ. услуга - държавните средства (Г + A)
[- 50-50]
[- 50-50]
[- 50-50]
Източник: Мнение на Франция от 15 януари 2010 г.
(30)
Таблицата по-горе показва очаквания дефицит, който съответства на нетните разходи, които не са покрити от сметките за обществената услуга на France Télévision през 2010 и 2011 г. Този дефицит би трябвало да бъде частично намален през 2012 г., с малък излишък, предвиден в размер на [30-50] млн. евро, или [0-5] % от нетните разходи за обществената услуга. Очакваният излишък за 2012 г., ако се потвърди на практика, което предполага, че приходите и разходите са развиват според очакванията, продължава да бъде по-малък от общо прогнозирания дефицит за 2010 и 2011 г. В съответствие с текущия договора за целите и средствата излишъкът, който не е предназначен за намаляването на необходимостта от държавни средства, следва да бъде приоритетно предоставен за разходите в полза на аудио-визуалното творчество. Тъй като по принцип аудивизуалното творчество е предназначено за изготвянето на програмите, евентуалният излишък не следва да финансира търговски дейности.
(31)
Уместно е да се отбележи, че бизнес планът за 2009-2012 г., включен в глава V от изменението към текущия договор за целите и средствата, замества финансовото перо от договора, сключен през април 2007 г., като взема предвид новата рамка, въведена с реформата, и финансовите последици от нея. Бизнес планът предвижда намаляване на общите брутни разходи за предоставянето на обществената услуга за периода 2010-2012 г., с намаление на оперативните разходи спрямо първоначалния договор, намаляване на разходите за излъчване и оползотворяване на взаимодействията, които произтичат от общото предприятие, като това се случва въпреки въвеждането на нови елементи на разходите, придружаващи реформата.
(32)
По отношение на приходите очакваните държавни средства, макар и да нарастват, не балансират напълно сметките за периода 2010-2012 г. и, както е посочено в таблица 1, продължават да бъдат по-малки от брутните разходи за обществената услуга, тоест финансовият баланс в прогнозите зависи от оставащите всяка година търговски приходи. Също така бизнес планът излага интереса на предприятието и на държавата да постигнат баланс по-бързо от очакваното, както и посочва необходимостта от точен и периодичен мониторинг, като се имат предвид положителните и отрицателните рискове.
II.5. Поставяне на таван за държавните средства
(33)
Член 44 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията постановява също, че „Държавните средства, отпуснати на организациите от публичния аудио-визуален сектор, като компенсация за възложените задължения за обществена услуга, не превишават размера на разходите за изпълнение на посочените задължения“. Тази разпоредба е резултат от поетите ангажименти от Френската република за изрично включване в закона на принципа да няма свръхкомпенсация на задълженията за обществена услуга в рамките на процедурата, която е довела до решението на Комисията за съвместимост от 20 април 2005 г. относно използването на средствата от таксата (redevance) (8).
(34)
В съответствие с посочения по-горе ангажимент в член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от сектора на обществената телевизия е включен същият текст като този на член 53 от закона от 30 септември 1986 г., като се вземат предвид „преките и косвените приходи, получени от мисията за обществена услуга“, и се уточнява, че разходите за изпълнение на задълженията за обществена услуга се установяват чрез отделни сметки. В член 3 от декрета се предвижда задължение за France Télévisions и филиалите му да спазват пазарните условия за всички свои дейности, както и изготвянето от външна организация на годишен доклад за изпълнението на това задължение, внасян пред компетентния министър, Националното събрание и Сената.
(35)
Комисията е получила и разгледала доклади за изпълнение на членове 2 и 3 от декрета за бюджетните 2007 и 2008 година (докладите, изготвени съгласно член 3 от декрета, са били одобрени за 2007 г. от одиторите PriceWaterhouseCoopers и KPMG и за 2008 г. от Cabinet Rise), както и проекта на доклада, предвиден в член 2, за 2009 г.
II.6. Нови такси, предвидени в реформата на общественото аудио-визуално разпространение
(36)
Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. също така е изменил данъчния кодекс относно въвеждането на нови такси върху рекламата и електронните комуникации.
II.6.1. Такса върху рекламите
(37)
В дял II от част I на книга I от данъчния кодекс вече е включена глава VIIе, която въвежда такса, дължима от всеки установен във Франция оператор на телевизионни услуги. Таксата се начислява върху размера, без данъка върху добавената стойност, на плащаните от рекламодателите за излъчването на рекламите им суми на съответните задължени лица или поръчители на рекламите, като се приспадат сумите, изплатени съгласно предвидената в член 302а KC такса от общия данъчен кодекс, които се плащат от операторите и разпространителите на телевизионни услуги, които излъчват аудио-визуални продукции, които могат да получат подкрепа от страна на Националния център по кинематография. Тези суми са предмет на договорено намаление с 4 %. Таксата се изчислява в размер на 3 % от частта от размера на годишните плащания, без данъка върху добавената стойност, свързан с всяка телевизионна услуга, която превишава 11 млн. евро.
(38)
Въпреки това за телевизионните услуги, различни от излъчваните чрез наземно аналогово радиоразпръскване, този процент е 1,5 % през 2009 г., 2 % през 2010 г. и 2,5 % през 2011 г. Временно за всички задължени лица до годината на премахване в континентална Франция на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионни услуги таванът на таксата е определен на 50 % от нарастването на нейната основа, установено за календарната година, за която се дължи таксата, спрямо 2008 г. При всички положения размерът на таксата не може да бъде по-малък от 1,5 % от основата. Независимо от това за операторите на телевизионни услуги, чиито ежедневни зрители извън континентална Франция са над 90 % от общия брой на зрителите им, размерът, който трябва да бъде приет за изчисляването на таксата, се намалява с размера на сумите, плащани за излъчването на реклами, предназначени за европейския или световния пазар, умножено по дела в общия годишен брой от броя на зрителите, които се намират извън континентална Франция.
II.6.2. Такса върху електронните комуникации
(39)
В дял II от част I на книга I от общия данъчен кодекс вече е включена глава VIIж, която въвежда такса, дължима от всеки оператор на електронни комуникации, който предоставя услуга във Франция, и която е предмет на предварително заявяване пред Органа за регулиране на електронните съобщения. Таксата се начислява върху размера, без данъка върху добавената стойност, на абонаментите и други плащани от потребителите суми, като възнаграждение за услугите за електронни комуникации, като се приспада размерът на дотациите за осчетоводените амортизации през приключената бюджетна година в рамките на годината, през която таксата е станала изискуема, когато се отнасят до закупени съоръжения и оборудване, считано от влизането в сила на закона, от операторите, за нуждите на инфраструктурата и мрежите за електронни комуникации, установени на националната територия и срокът за амортизация на които е по-малък или равен на десет години. Таксата се изчислява в размер на 0,9 % от частта на основата, която превишава 5 млн. евро.
III. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРАТА
(40)
В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията е счела, че предвидената компенсация от 2010 г. може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и е било уместно да се разгледа съвместимостта ѝ с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС, съгласно принципите и правилата, приложими към обществената услуга радио- и телевизионно разпространение.
(41)
По отношение на съществуването на дейност по обществена услуга към ясно определените мисии с официален акт, която подлежи на съответните механизми за контрол, без да изразява съмнения, Комисията е заключила, също както в решенията си от декември 2003 г., април 2005 г., юли 2008 г. и септември 2009 г., че мисиите за обществена услуга на France Télévisions са ясно определени в официалните актове, издадени или одобрени от Франция, съгласно правилата, които предвиждат независим контрол на France Télévisions.
(42)
За разлика от това по отношение на разглеждането на пропорционалността на финансовата компенсация, предвидена спрямо нетните разходи за дейността по обществената услуга, като се отчитат също така ефектите от помощта, Комисията е изразила съмнения по два въпроса, а именно:
-
от една страна, рискът от свръхкомпенсация на нетните разходи за обществена услуга за 2012 г. и евентуално за 2010 и 2011 г., тъй като за тези години Комисията не е разполагала с толкова подробна информация като тази, предоставена от френските органи за 2009 г., и
-
от друга страна, по отношение на евентуалното съществуване на връзка между предназначението на приходите от таксите върху рекламата и електронните комуникации и помощта, която ще бъде изплатена на France Télévisions, и доколкото такава връзка е могла да бъде установена, по отношение на отрицателните ефекти от тях и съвместимостта им с договора, а именно в рамките на преглед на конкурентоспособността след реформата на финансирането на France Télévisions, който не е бил извършен.
(43)
От друга страна, Комисията е привлякла вниманието на френските органи към приемането на 2 юли 2009 г. на нейното Съобщение относно прилагането на правилата за държавните помощи по отношение на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение (9) (наричано по-долу „съобщението относно радио- и телевизионното разпространение“), приложимо към помощта, за която е постъпило уведомление, от момента на публикуването му, и е приканила френските органи да вземат предвид преразгледаното съобщение в мнението си.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(44)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Дружеството на авторите и композиторите в областта на драматичното изкуство (SACD) насочи вниманието на Комисията върху значението на задълженията, които има France Télévisions в подкрепата на аудио-визуалното творчество, свързано с наследството. Това значение е щяло да бъде увеличено в края на 2008 г. с междубраншово споразумение, което е щяло да бъде включено в бъдещ договор за целите. Така през 2010 г. France Télévisions ще трябва да отдели за аудио-визуалното творчество, свързано с наследството, 19 % от оборота, включен в основата за 2009 г., като през 2012 г. този размер трябва да достигне 20 %, или 420 млн. евро. В замяна на това еквивалентният дял на TF1 е определен максимално на 12,5 %, а този за M6 и DTT каналите съответно няма да превиши 11 %. Задължението в подкрепа на киното също ще се увеличи с 1,2 % над средния годишен процент до 2012 г. Премахването на рекламата ще бъде придружено от нарастване на разходите за програмната схема в областта на собствените, а не чужди произведения, които свидетелстват за ангажимент в полза на новаторска и качествена обществена услуга.
(45)
Френската федерация по телекомуникациите и електронните комуникации (FFTCE) в мнението си от 30 октомври 2009 г., към което се присъединява Iliad, която не е член на FFTCE, счита, че премахването на търговската реклама само по себе си не допринася за мисията за обществена услуга на France Télévisions. Тъй като рекламата не е неразделна част от тази мисия, всяка субсидия, която цели единствено компенсирането на пропуснати ползи, без значение каква е мисията, би била сама по себе си държавна помощ, несъвместима с член 106, параграф 2 и член 107 от ДФЕС. Тази компенсация трябва да покрие самите разходи за обществената услуга, които трябва да бъдат отразени в отделни сметки. Размерът на субсидията е определен за предстоящите години въз основа на очакваната загуба на търговски приходи, което при един влошен пазар сериозно нарушава конкуренцията с частните излъчващи оператори. Тъй като общият рекламен оборот на France Télévisions при един влошен пазар несъмнено не би достигнал 500 млн. евро, френските органи са поели задължението да изплатят 450 млн. евро през 2009 г. само в замяна на премахването на рекламата след 20 часа. В бъдеще приходите от субсидията също биха били много по-големи от рекламните приходи, получени при липсата на реформа.
(46)
По отношение на мисията за общ икономически интерес FFTCE отбелязва, че задълженията на France Télévisions като член на Европейския съюз за радио и телевизия (UER), освен съгласно устава на последния, съществуват от по-рано и биха се приложили без включването им във френския закон. Неясните иначе трудности, които създава законът, не биха били по същество по-различни от произтичащите от устава на UER, който TF1 и Canal + спазват и като членове, така че дадена субсидия за компенсация в рамките на закона трябва да бъде квалифицирана като държавна помощ.
(47)
В крайна сметка FTTCE счита, че новата такса върху оборота на операторите на електронни комуникации, въведена с реформата на общественото аудио-визуално разпространение, е предназначена за финансирането на France Télévisions. Освен декларираното от страна на органите предназначение на новата такса, промените в основата ѝ и ставката ѝ ще променят и размера на субсидията. Въвеждането на такава такса нарушава член 12 от Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (10), тъй като държавите-членки не могат да постановят спрямо операторите никаква друга такса върху оборота освен предвидените в директивата данъци.
(48)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Асоциацията на частните канали счита, че лошото управление на France Télévisions, за което Сметната палата е привела много примери, влошава инфлационния ефект, установен на пазара за производството на програми и закупуването на права. При липсата на аналитично счетоводство трудният контрол на разходите създава несигурност по отношение на определянето на разходите за мисиите за обществена услуга, които трябва да бъдат финансирани, със сериозен риск от свръхкомпенсация. Тъй като редица белези сочат, че приходите от новата такса за телевизия ще бъдат предоставяни на France Télévisions, включването ѝ в държавния бюджет не би имало друга цел освен да се избегне контролът от страна на Комисията. Тази такса принуждава конкурентите на France Télévisions да финансират помощта, като поражда нарушение, което влошава недостатъчната диференциация между програмите на отделните исторически канали.
(49)
В коментарите си от 2 ноември 2009 г. Европейският съюз за радио и телевизия (UER) подчертава неизменно свързания с бъдещето характер на всяка многогодишна прогноза за разходите и приходите от обществен излъчващ оператор, представена от Франция. Тези прогнози трябва да осигурят дългосрочна финансова прозрачност, с която трябва да разполага операторът, за да се осигури непрекъсваемост на услугата при пълна независимост. Последващите механизми са тези, които трябва да осигурят коригирането на евентуални разлики в предвижданията. Решението на Комисията трябва да се отнася до параметрите за предварително изчисление и до тези механизми, без да се ограничава действителната сума за предстоящата компенсация чрез одобрение само на очакваните приходи и разходи, като в противен случай Комисията би определила и контролирала по-скоро годишния размер на режим за помощи, отколкото самия режим. UER изразява и тревогата си, че Комисията се опитва да разбере предвиждания размер на взаимодействията и повишаването на ефективността за бъдещите години, тъй като ефективността, с която се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, не подлежи на контрола на Комисията в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(50)
В коментарите си от 2 ноември 2009 г. Асоциацията на европейските търговски телевизии (ACT) заявява, че одобрява решението на Френската република да намали значително търговската реклама на своя обществен излъчващ оператор. ACT отбелязва, че две условия, установени от съдебната практика по делото Altmark (11), не са изпълнени в конкретния случай, така че предвиденият бюджетен принос представлява помощ. Все пак ACT счита, че ако за системата за финансиране на помощта с такса, удържана върху приходите от реклама на конкурентите, се приема, че е в съответствие с правото на Съюза, ползите от оттеглянето от пазара биха били значително намалени, тъй като една такава система в някои отношения би могла да доведе до повече нарушения от традиционните двойни системи за обществено и търговско финансиране.
(51)
ACT счита, че задълженията за обществена услуга на France Télévisions не трябва да се променят значително в сравнение с тези от 1994 г. и да останат подобни на задълженията на други частни оператори. Също така прогнозите за компенсация на загубата на рекламни приходи до 2012 г. са неясни и не отчитат нито намаляването на свързаните с тях разходи за инвестиция, нито възможното намаление на разходите при изготвяне на програмите, които зависят в по-малка степен от затрудненията на рекламодателите, нито очакваното увеличаване на взаимодействията. Механизмът за коригиране на обществените и търговските приходи спрямо разходите, предвиден в договора за целите и средствата, би трябвало да бъде проверен, като се има предвид именно променливостта на търговските приходи, без което Комисията не би разполагала с надеждна информация, за да определи реалните разходи за предоставената услуга и съществуването на евентуална свръхкомпенсация. Тази проверка следва да се извърши, без предприятието да разполага с аналитично счетоводство, както посочва Сметната палата.
(52)
Накрая, ACT счита, че помощта на практика се финансира от новите такси, въведени с реформата, и че що се отнася до таксата върху аудио-визуалната реклама, последната въвежда във Франция модел за финансиране на обществената услуга чрез конкурентите, който на други места е премахнат. Механизмът за помощ запазва ресурсите на France Télévisions, тъй като става все по-очевидно, че рекламодателите не дават пълна информация за търсенето си на конкурентни канали. От друга страна, подобен механизъм ще увеличи препятствията пред навлизането на френския пазар.
(53)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. France Télévisions счита, че механизмът, за който е постъпило уведомление, не му предоставя никакво икономическо предимство спрямо конкурентите му, тъй като, макар и да бъде защитено от загубата на търговските приходи, то това ще е в замяна на наложена от държавата трудност, която нито един частен оператор на пазара няма да претърпи: спирането на рекламата. Когато спирането на рекламите влезе в сила, всяко нарушение на конкуренцията на този пазар ще изчезне, тъй като натискът му върху конкурентите по отношение на спонсорите, като се има предвид ограниченото му присъствие, също ще бъде нулево. По отношение на закупуването на т.нар. аудио-визуални права „premiums“, тъй като TF1 е гледана от 96 от 100 най-добри зрители и от 18 от 20 най-добри зрители през 2008 г., France Télévisions не би сключила договор за изключителни права с големите американски предприятия в областта. То обаче трябва да инвестира в аудивизуалното творчество при изисквания за качество, несъвместими с целевите зрители на търговските канали. По отношение на продажбата на програми France Télévisions счита, че има само маргинално присъствие.
(54)
France Télévisions счита освен това, че тъй като сумата, която ще му бъде отпусната, зависи предварително, точно и обективно всяка година от разходите за неговите мисии, с последваща корекция в случай на разлика с действителните разходи, механизмът, за който е постъпило уведомление, отговаря на второто условие, поставено от съдебната практика по делото Altmark. Четвъртото условие, което се изисква от тази съдебна практика, също би било изпълнено, тъй като взаимодействията, които не са могли да бъдат използвани в миналото, ще бъдат използвани с преработването на правната организация и на устава, като четвъртото условие изисква само услугата да бъде предоставена при най-ниски възможни разходи, а разходите да съответстват на разходите на добре управлявано средно предприятие.
(55)
Според France Télévisions, по отношение на условията за съвместимост с вътрешния пазар на механизма, за който е постъпило уведомление, тъй като последният се предполага, че ще продължи да се прилага много години, нетните разходи за обществената услуга няма да могат да бъдат известни с абсолютна сигурност, така че Комисията да може да упражнява предварителен контрол относно липсата на свръхкомпенсация. Тъй като ориентировъчните прогнози за 2010-2012 г. не са несъвместими с евентуална разумна печалба или образуването на ограничен резерв от 10 % от годишните разходи за обществена услуга, законовите и подзаконовите актове, които установяват последващ контрол, ще дадат възможност при всички положения да се осигури пропорционалността на финансирането. В замяна на това, тъй като промените в разходите за програмната схема зависят от избора на редакторите му, France Télévisions счита, че е длъжно да спазва само задълженията за обществена услуга съгласно закона, като съдържанието може да бъде свободно определяно от Френската република. От друга страна, тези задължения са отразени и чрез изискване за зрители, върху което спирането на рекламите не оказва влияние. В противовес на това трябва да бъде закупен по-голям брой програми.
(56)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Métropole Télévisions (M6) счита, че предвиденият инструмент за финансиране представлява държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС, именно защото второто и четвъртото условие, установени от съдебната практика по делото Altmark, не са изпълнени: компенсация, основана на очаквана загуба на търговски приходи по естествен начин - и на практика - изменящи се, не следва да се счита като основана на обективни и прозрачни параметри за изчисление на разходите за обществена услуга. От друга страна, основата за изчисление не са разходите на добре управлявано средно предприятие от сектора, а разходите на France Télévisions, за което голям брой показатели сочат, че е управлявано по неефективен начин, което би утежнило разходите за обществената услуга за сметка на данъкоплатците.
(57)
Що се отнася до съвместимостта на мярката с вътрешния пазар, M6 счита, че предвиденият инструмент за финансиране е незаконен, тъй като структурно поражда свръхкомпенсация на разходите за обществена услуга. Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12) изисква от Франция да прехвърли приходите и разходите от услугата от общ интерес въз основа на последователно прилаганите принципи за аналитично счетоводство. Както беше подчертала Сметната палата, France Télévisions не разполага с такива счетоводни инструменти. Следователно няма обективен елемент, който да послужи за изчисляването на размера на компенсацията. Свръхкомпенсацията би била неизбежна, тъй като субсидията се изчислява въз основа на търговските приходи, които не са част от мисията за обществена услуга, нито трябва да бъдат взети предвид в нейните разходи. Случайният характер на прогнозите за загубени приходи и липсата на анализ на разходите неизбежно биха довели до свръхкомпенсация.
(58)
Включването в механизма за финансиране на новите такси утежнява отрицателните последици от помощите върху пазарите за закупуване на аудио-визуални права - където лошото управление на France Télévisions, защитено посредством държавните помощи, увеличава разходите на конкурентите - и върху рекламната дейност, която France Télévisions ще пренесе към спонсорството, без M6, като се има предвид различният му профил на зрители, да заеме пространството, освободено от France Télévisions. При тези условия оправдано може да бъде само последващо финансиране. Следователно от структурна гледна точка механизмът е незаконен, ако не бъдат въведени механизми за независим последващ контрол, който реално да гарантира, че няма да е налице свръхкомпенсация, въз основа на реални данни, въвеждането на който би било неефективно във Франция според M6.
(59)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Télévision Française 1 (TF 1) отново поставя реформата на финансирането на France Télévisions в контекста на структурни промени, които засягат рекламния пазар, където значението на интернет значително нараства. Телевизията получава едва около 11 % от 33 млрд. евро от разходите за комуникация на рекламодателите през 2008 г. Между януари и септември 2009 г. оборотът от реклами на наземните цифрови телевизионни канали се е увеличил с 60 % спрямо намалението от 8 % за трите исторически наземни канала. За 2008 г. платените от TF1 данъци и такси са 60 % от печалбата му. Многогодишните договори за закупуване на права, инфлацията на цените и непроменливостта на разходите, сред които са и разходите за програмната схема, компенсирани чрез подзаконови задължения за производство и разпространение на френски и европейски произведения, представляват 30 % от общите разходи и според TF1 намаляват полето му на действие. Паралелно с това фактът, че подлежи на нова аудио-визуална такса, би засилил нарушенията на конкуренцията на пазара.
(60)
Евентуалното прехвърляне към TF1 на търсенето от страна на рекламодателите е обявената цел на таксата върху аудио-визуалната реклама. Не само че очакваното прехвърляне на 350 млн. евро от оборота към трите наземни канала не е станало факт през 2009 г., а те отбелязват и намаление от 450 млн. евро спрямо прогнозите. От друга страна, обхватът на това прехвърляне във всеки случай би бил ограничен от законовите и подзаконовите актове, които при транспонирането на правото на Съюза ограничават времето, предназначено за реклама, най-много до дванадесет минути на час предаване, при условие че не се превишат средно шест минути на час за ден.
(61)
TF1 счита, че таксата представлява държавна помощ по две причини: по отношение на това, че на практика France Télévisions вече няма да трябва да плаща след 30 ноември 2011 г. (датата, на която ще трябва да спре рекламите, платените суми за които представляват основата) и, второ, по отношение на това, че France Télévisions ще бъде бенефициер на събраните в тази рамка ресурси, тъй като от големия брой правителствени и парламентарни декларации по време на разискванията по проектозакона се вижда, че то е бенефициер на помощта. Независимо от това, че е законен, режимът за облагане, който я финансира, следва да бъде взет предвид, за да може помощта да бъде оценена.
(62)
TF1 счита, че подлежи на задължения, сравними с тези на France Télévisions, чиито програми се различават несъществено от неговите. Дори и TF1 да приеме одобрително преработването на договора за целите и средствата и на спецификациите след реформата на общественото аудио-визуално разпространение, като се позовава на становището на Сметната палата, то счита, че предлагането на обществена услуга по радио- и телевизионно разпространение не е достатъчно индивидуализирано. Също така се подчертава, че в предишната спецификация количествените задължения за излъчване са съставлявали 10 % от програмните схеми.
(63)
Освен това не са достатъчни контролът на разходите и качеството на управлението на France Télévisions, които водят до това обществената услуга да не се предоставя на най-ниска цена за общността и пораждат риск от свръхкомпенсация. Ето защо в този смисъл Комисията следва да провери нарастването на печалбата от търговските дейности, взаимодействията, които би трябвало да последват след 2009 г. в резултат на създаването на единствено предприятие France Télévisions, и незначителния натиск върху разходите за програмната схема вследствие на по-слабата зависимост от рекламодателите.
V. КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА
(64)
В мнението си, представено на 7 октомври 2009 г. и уточнено по-късно, по отношение на прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС Френската република се позовава по-специално, от една страна, на изразените от Комисията съмнения относно пропорционалността на публичното финансиране и риска от свръхкомпенсация и, от друга страна - относно вземането предвид на новите такси, въведени с реформата на общественото аудио-визуално разпространение, за да се оцени съвместимостта с вътрешния пазар на мярката, за която е постъпило уведомление.
V.1. Пропорционалност на финансирането и последващ контрол на риска от свръхкомпенсация
(65)
Френската република посочва, че мярката, за която е постъпило уведомление, не е компенсация на пропуснати рекламни приходи на групата France Télévisions, макар че с информативна цел е отразена в предоставените прогнозни суми, а финансиране, предназначено да покрива разходите за изпълнение на мисията за обществена услуга. Нуждите от финансиране на практика ще се променят в зависимост от промените в разходите за програмната схема, колебанията на търговските приходи или средствата за разпространение.
(66)
Френската република подчертава, че предварителното утвърждаване на липсата на риск от свръхкомпенсация трябва да бъде направено чрез проверка на съществуването на законови и подзаконови механизми за контрол, в съответствие със съдебната практика и практиката за прилагане от Комисията, а не спрямо примерните прогнозни суми за субсидия и посочените разходи за в бъдеще. Примерните суми са предоставени за илюстрация, като се има предвид планираният оборот, одобрен от надзорните органи на France Télévisions. Методът за изчисление на субсидията не се опира на прогнозата за намаляване на рекламните приходи на France Télévisions. Изчисляването се основава на обща формула, така че за всяка година комбинираната сума от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public) и бюджетната субсидия, при зачитане на ангажиментите на Френската република и на механизмите за последващ контрол, да бъде установена чрез законови и подзаконови разпоредби, пропорционално на разходите за мисията за обществена услуга на France Télévisions, намалена с търговските му приходи.
(67)
Освен това по отношение на новите новаторски аудио-визуални услуги, посочени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, Френската република подчертава, че известен брой е вече предвиден в новите спецификации за France Télévisions и изменения договор за целите и средствата, които са били и ще подлежат на предварителен и периодичен контрол и консултации, описани по-горе. За в бъдеще Франция счита, че въвеждането на всяка една нова важна услуга трябва да бъде отразено в договора за целите и средствата, към който ще се прилагат същите видове контрол.
(68)
От друга страна, като се има предвид влизането в сила на съобщението относно радио- и телевизионното разпространение след откриването на настоящата процедура, Френската република се задължава да усъвършенства инструмента си за последващ финансов контрол, за да изпълни новоприетите правила в това съобщение в областта на механизмите за финансов контрол. Следователно се предвижда изменение на член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. Това изменение цели:
-
да гарантира, че докладът за отделните сметки - изискване, което дава възможност да се гарантира, че няма свръхкомпенсация - ще бъде, подобно на предвидения в член 3 доклад, контролиран от външен орган, избиран с одобрението на министъра, който отговаря за комуникацията, предаден на този министър, както и на Националното събрание и на Сената, като изготвянето му е за сметка на France Télévisions,
-
да се усъвършенства функционалният механизъм, който може да осигури ефективно възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или кръстосани субсидии, отбелязани в отделни сметки, и които не са съвместими с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, както и със съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(69)
Също така, за да се допълни информация на Комисията през първите години от реформата, започната със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., френските органи са поели задължението да предоставят на Комисията за периода 2010-2013 г.:
-
изготвените доклади в съответствие с членове 2 и 3 от горепосочения декрет, след изменението му, в срок от шест месеца след общите събрания за одобрение на сметките, включително данните относно промените в рекламните пазарни дялове от 2007 г. насам,
-
държавните елементи за мониторинг на изпълнението на мисиите за обществена услуга от France Télévisions, които са балансът на каналите, изготвян всяка година от Върховния съвет по аудио-визуални въпроси (предвиден в член 18 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г.), и отчетът от изслушванията пред парламентарните комисии (комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси и финансите) на президента на France Télévisions по повод годишното изпълнение на договора за целите и средствата (както е предвидено в член 53 от горепосочения закон).
V.2. Вземане предвид на новите такси, въведени с реформата на общественото аудио-визуално разпространение
(70)
Френската република счита, че не е взела предвид новите такси върху рекламата и електронните комуникации в уведомлението си. Макар и въведени със същия законодателен инструмент, който установява реформата, тези такси не попадат в полето на мярката, за която е постъпило уведомление.
(71)
Френската република посочва, че публичните декларации, заедно с гласуването на закона, разгледан в решението за откриване на процедурата, по-късно оспорени от разпоредбите на този закон, не са достатъчни за установяването на задължителна връзка между предназначението на таксите и финансирането на помощта в правото на Съюза. Във френското право тези такси се събират в полза на общия държавен бюджет, допринасят за финансирането на всички публични разходи и отговарят на принципите за универсалност и бюджетно единство, които са част от конституционността на публичните финанси. В съответствие с член 36 от основния закон от 1 август 2001 г. относно закона за финансите, за да бъдат цялостно или частично предоставени ресурси, определени в полза на държавата, на юридическо лице, е необходима изрична разпоредба в закона за финансите, която в конкретния случай не съществува.
(72)
Френската република подчертава, от друга страна, че няма проект, който да цели създаването на връзка между предназначението на посочените такси и финансирането на France Télévisions. Тя посочва, че ако трябва да бъде предвидено изменение на структурата на режима, френските органи ще изпратят ново уведомление до Комисията съгласно разпоредбите на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на помощта по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(73)
Член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз гласи: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“ Условията за прилагане са разгледани по-долу.
VI.1.1. Държавни средства
(74)
Бюджетните субсидии, предмет на настоящото уведомление, ще бъдат включвани всяка година в Закона за финансите, който установява държавния бюджет на Франция. Следователно става въпрос за мерки, предоставени чрез държавни средства.
VI.1.2. Икономическо предимство с избирателен характер
(75)
Механизмът за бюджетната субсидия с преобладаващи държавни средства, предоставени на France Télévisions, е с избирателен характер, тъй като France Télévisions ще бъде негов единствен получател. Годишната бюджетна субсидия за функциониране, която цели именно да позволи на предприятието да извършва дейностите си, ще бъде компенсация за пропуснатите рекламни търговски приходи, които частично са финансирали разходите и инвестициите му до този момент. По този начин France Télévisions ще може да постигне дял зрители, непостижим без бюджетната субсидия. Следователно то получава икономическо предимство, което е невъзможно да бъде получено по друг начин, или съответно, ако става въпрос за субсидия - при различни пазарни условия, тоест тези, при които работят частните му конкуренти.
(76)
От друга страна, Комисията отбелязва, че Френската република не е представила мнение, което да поставя под въпрос оценките на Комисията в решението за откриване на процедурата по отношение на това, че предвидените субсидии не биха изпълнили кумулативно критериите, посочени в съдебната практика по делото Altmark, и следователно биха предоставили икономическо предимство, което представлява държавна помощ (13). Тя отбелязва обаче, без да се засяга последващото развитие в управлението и резултатите на France Télévisions за предстоящите години, че понастоящем докладът на френската Сметна палата за France Télévisions - публикуван през октомври 2009 г. след решението за откриване на процедурата - подкрепя аргументацията ѝ, според която четвъртото условие не е изпълнено.
(77)
В обобщение на горепосоченото става ясно, че отпускането на бюджетни субсидии само за групата France Télévisions чрез държавни финансови средства на Франция ще предоставя предимство с избирателен характер на това предприятие.
VI.1.3. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки
(78)
France Télévisions осъществява дейност в областта на производството и излъчването на програми с търговска цел, а именно като разпространява платени реклами за рекламодатели или спонсорирани емисии в своите програми, като продава правата си за разпространение или като купува такива права. Тези търговски дейности се упражняват в конкуренция с други канали, като TF1, M6, Canal +, именно във Франция, където, както подчертават френските органи, групата France Télévisions е първата аудио-визуална група. През 2010 г. делът на France Télévisions би трябвало да е около 10 %, който му отрежда трето място като доставчик на френския пазар.
(79)
До изтичането на срока за премахване на търговската реклама през 2011 г. France Télévisions ще продължи да осъществява дейност, макар и с ограничено ефирно време, на френския пазар на телевизионната търговска реклама в конкуренция с други излъчващи оператори. Дори и след 2011 г. France Télévisions ще може да предлага услугите си на рекламодателите за реклами на стоки под родово наименование или спонсорство на емисии в конкуренция с останалите излъчващи оператори, осъществяващи дейност във Франция. Дори и конкурентите на France Télévisions да се възползват изцяло от почти пълното оттегляне на France Télévisions от рекламния пазар в резултат на реформата, все пак France Télévisions ще продължи да присъства на него. Всъщност в обеми и в пазарен дял за постоянните конкуренти спрямо 2007 г., въз основа на очакваните приходи от реклама и спонсорство на France Télévisions, представени от френските органи, France Télévisions все още ще притежава 3,3 % от пазара през 2012 г. при съответно повече от 50 % и 20 % за TF1 и M6.
(80)
France Télévisions ще може да постигне дял зрители, който не би имала при липса на разглежданата бюджетна субсидия, което може да окаже въздействие върху зрителите на останалите излъчващи оператори и следователно върху търговските дейности на последните, което да доведе до нарушаване на условията за конкуренция. При всички положения France Télévisions ще продължи да осъществява дейност и на пазарите за закупуване и продажба на аудио-визуални права с правомощие за договаряне, запазено благодарение на посочената по-горе подкрепа. Запазването на инвестициите в програмите, възможни благодарение на бюджетните субсидии, оказва влияние върху степента, при която France Télévisions може да купува или продава на тези пазари.
(81)
От горепосоченото става ясно, че бюджетните средства за единствената група France Télévisions чрез финансови ресурси на Франция нарушават или най-малкото заплашват да нарушат конкуренцията, която съществува в областта на търговската експлоатация на радио- и телевизионното разпространение във Франция и в известен смисъл в други държави-членки, в които се разпространяват програмите на France Télévisions.
(82)
Пазарите за продажба и закупуване на аудио-визуални програми и права за излъчване, на които France Télévisions осъществява дейност, са с международно измерение, дори и закупуването да се извършва с териториално ограничение най-общо в една държава-членка. От друга страна, програмите на France Télévisions, чието излъчване може да бъде запазено благодарение на държавната подкрепа, се приемат в други държави-членки, като Белгия и Люксембург. Накрая, France Télévisions излъчва програми и по Интернет, достъпни и на други места освен във Франция.
(83)
При тези условия предвидените бюджетни субсидии могат да доведат до евентуално нарушаване на условията за конкуренция и да засегнат търговията между държавите-членки.
VI.1.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(84)
С оглед на горепосоченото бюджетните субсидии, които Френската република предвижда да отпусне на France Télévisions, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и е необходимо да се разгледа съвместимостта ѝ с вътрешния пазар.
VI.2. Съвместимост по отношение на член 106, параграф 2 от ДФЕС
(85)
Член 106, параграф 2 от ДФЕС гласи, че „предприятията, които са натоварени с функцията да оказват услуги от общ икономически интерес или които имат характер на фискален монопол, се подчиняват на разпоредбите, съдържащи се в Договорите, и в частност на правилата на конкуренцията, доколкото прилагането на тези правила не препятства фактически или юридически изпълнението на специфичните задачи, които са им възложени. Развитието на търговията не трябва да се засяга до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза.“
(86)
В своето съобщение относно радио- и телевизиното разпространение Комисията излага ринципите, към които се придържа при прилагането на член 107 и член 106, параграф 2 от ДФЕС, за държавното финансиране на публичните излъчващи организации. В този смисъл оценката на Комисията се отнася до следните два аспекта:
-
съществуването на точно и ясно определение в официален акт на мисията за обществена услуга, включително при доставката на важни нови услуги, и подлежаща на механизми за ефективен контрол от независима организация на излъчващия оператор,
-
пропорционалността и прозрачността на публичното финансиране на необходимите компенсации за тази мисия, без компенсациите да превишават размера на нетните разходи за мисията за обществена услуга, също подлежат на ефективен контрол.
VI.2.1. Точно и ясно определени в официален акт на мисията за обществена услуга, която подлежи на ефективен контрол
(87)
Както беше посочено по-горе, Комисията не е изразила съмнения в решението си за откриване на процедурата, поради изложените в него причини, нито по отношение на адекватността на определението и на мандата на мисията за обществена услуга, възложена на France Télévisions чрез официални актове, нито по отношение на адекватността на външния контрол, упражняван върху начина, по който France Télévisions изпълнява възложените ѝ задължения, описани по-горе. Ето защо Комисията е счела, че съответните разпоредби от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. (членове 43-11, 44, 48 и 53) и от декретите или официалните актове за прилагането му, а именно по отношение на спецификациите (Декрет № 2009-796 от 23 юни 2009 г.) и договора за целите и средствата, са в съответствие с правилата за прилагане на член 106, параграф 2 от ДФЕС относно оценяването на помощите за обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, изложени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(88)
Това заключение е било логично предвид вече направените от Комисията заключения по този повод в съответствие с приложимото по това време съобщение, в нейните решения от 2003 и 2005 г. за France 2 и France 3 и за France Télévisions от 2008 и 2009 г.
(89)
В допълнение следва да се разгледат общите коментари на някои заинтересовани страни, които целят да потвърдят привидно сходния характер на програмите на обществената телевизия и на конкурентите, оспорени на практика от коментарите на други страни, и които не са от такова естество, че да променят тази оценка.
(90)
Измененият Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията определя обширно, качествено, но точно задълженията за обществена услуга на France Télévisions. Последното трябва по-специално да се насочи към широка публика и да разнообрази предлагането си с цел да удовлетвори, при зачитане на плурализма, демократичните, социалните и културните нужди на обществото. Фактът, че някои конкуренти са длъжни, тъй като членуват в UER, да спазват устава му, както подчертава FFTCE, не пречи на съществуването на конкретни задължения за обществена услуга, посочени в официални актове на Френската република, които, за разлика от задълженията, които произтичат от членуването в UER, се налагат само на France Télévisions.
(91)
От друга страна, ако е необходимо, задълженията на France Télévisions се посочват и в спецификациите, и в договора за целите и средствата, заедно с точни и количествени показатели, които трябва да бъдат постигнати в програмната схема, които не се прилагат към конкурентните оператори. Държавните средства, отпуснати на France Télévisions, са предназначени за постигането на целите и изпълнението на задълженията за обществена услуга, определени в законови и подзаконови разпоредби в името на общия интерес, тъй като частните ресурси, предоставени на конкурентните излъчващи оператори, имат чисто стопанска цел. Също така съществуването на подзаконови или свободно приети ограничения от операторите при дейността им по излъчването не означава съществуването на недиференцирано предлагане на практика за публичните и частните излъчващи оператори. Тези задължения за обществена услуга, които произтичат от закона, за разлика от тези, които произтичат от членуването в UER, от друга страна, подлежат на периодичен външен контрол, а именно парламентарен, по отношение на изпълнението им.
(92)
Освен това SACD посочва най-големия ангажимент на France Télévisions в подкрепа на оригиналното френско аудио-визуално и кинематографично творчество, подлежащ на много по-малки задължения. Разбира се, мнението на SACD не излага и не илюстрира причините, поради които чуждестранните произведения, различни от френските, евентуално от други държави-членки, са с по-ниско качество от тези, които France Télévisions ще финансира. Независимо от това един задължителен ангажимент в подкрепа на оригиналното творчество, нараснал в абсолютно отношение и спрямо конкурентите, допринася и е пряко свързан със социалните и културните нужди на френското общество, на които програмите на France Télévisions трябва да отговорят в съответствие със задълженията му за услуга от общ интерес.
(93)
Като се има предвид информацията, предоставена от Френската република, положителната оценка относно определението и контрола на мисията за обществена услуга на France Télévisions трябва да бъде разширена към приложимите механизми за въвеждането на значими нови аудио-визуални услуги, по смисъла на съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, влязло в сила след решението за откриване на настоящата процедура. Тези услуги, които разширяват предлагането на програмно излъчване на други носители или формати, са включени в спецификациите и договорите за целите и средствата на France Télévisions, където се уточняват и отразяват съответно мисиите за услуга от общ икономически интерес, предвидени от закона. Тези документи са приети с декрет, както е посочено по-горе, така че вече предвидените нови услуги и тези, които евентуално предстоят, подлежат на същите специфични процедури за предварителна консултация и за последващ контрол на годишното изпълнение като посочените мисии.
(94)
В обобщение, определението за мисия за обществена услуга, възложена на France Télévisions, както и свързаните с нея механизми за контрол съответстват на правилата и принципите, установени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, като те самите се основават на съдебната практика на съдилищата на Съюза.
VI.2.2. Пропорционалност и прозрачност на публичното финансиране
(95)
Съобщеният от Френската република механизъм за финансиране, част от който е годишната субсидия за компенсация на намаляването, последвано от премахване на рекламите, трябва да бъде установен като постоянен и да се разшири отвъд предвидената от закона дата за спиране на рекламите, а именно ноември 2011 г.
(96)
Годишното публично финансиране ще включва разпределянето на част от ресурсите от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), наричана по-рано redevance, и предвидената със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. субсидия. Към съществуващата помощ, одобрена от Комисията в решението ѝ от 20 април 2005 г., която не се изменя от предвидения механизъм, се добавя и бюджетна субсидия, точният размер на която ще се определя всяка година в закона за финансите за текущата бюджетна година. В мнението си Френската република посочва, че въз основа на нетните разходи за обществена услуга преди всяка бюджетна година предварително ще се определя размерът на годишната субсидия.
(97)
Това става ясно от примерните прогнози, предоставени от френските органи в отговор на изразените от Комисията съмнения в решението за откриване на процедурата. Комисията отбелязва ориентировъчния според френските органи характер на очакванията от бизнес плана и приема, че за предприятието, на което е възложена подобна мисия за обществена услуга и което трябва да поеме многогодишни разходи за тази цел, е полезно да разполага с очаквана финансова рамка в бизнес плана, включена в допълнението към договора за целите и средствата. Като се има предвид това, общо ориентировъчните държавни средства, посочени в него, продължават да бъдат свързани, макар и с по-малък размер, с размерите на брутните разходи за предоставянето на тази услуга, очаквани за периода 2010-2012 г.
(98)
Като се има предвид относителната предвидимост на брутните разходи, по-малко нестабилни в сравнение с търговските приходи, които служат за установяването на нетните разходи, ориентировъчните цифри от бизнес плана потвърждават a priori твърдението на Френската република по отношение на определящия характер на критерия за нетните разходи за обществена услуга за определянето на годишния размер на предстоящата субсидия. Следователно задължението за финансова компенсация от държавата, въведено със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., ще бъде фактът, който поражда бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление, без да се определя размерът ѝ спрямо евентуално очакваните рекламни приходи, пропуснати в резултат на премахването на рекламите.
(99)
Подобен подход изглежда обективно оправдан. Всъщност поради постоянния характер на субсидията определянето на нейния размер спрямо евентуално получените рекламни приходи, ако рекламите не се премахнат в съответствие със закона, например като се определи евентуалният размер на приходите преди обявяването и въвеждането на реформата, с евентуална корекция в зависимост от промените на пазара на телевизионната реклама, би било още по-произволно. Ако размерът на субсидията се изчислява спрямо приходи, за които се счита, че има законно основание, намалението на брутните разходи за по-широка обществена услуга от очакваното, в резултат например на бъдещи взаимодействия при учредяването на единственото предприятие France Télévisions, би могло да породи риск от свръхкомпенсация чрез държавните ресурси.
(100)
Начинът за изчисление на годишната субсидия спрямо разходите за мисията за обществена услуга, намалени с оставащите нетни търговски приходи, от друга страна съответства на ангажимента на Френската република, вече отразен в член 44 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията и в член 2 от декрета относно финансовите отношения между Франция и организациите от аудио-визуалния публичен сектор, държавните средства, предоставени на France Télévision, да не превишават нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, възложени на последното. Както припомнят френските органи, този ангажимент и посочените по-горе разпоредби са изцяло приложими към бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление, и към механизма за годишно публично финансиране, от което тя ще бъде неразделна част.
(101)
Следователно начинът за изчисление на годишната субсидия спрямо нетните разходи за мисията за обществена услуга - намалена с оставащите нетни търговски приходи - изглежда пропорционален по смисъла на съобщението на Комисията относно радио- и телевизионното разпространение.
(102)
В тази връзка изразеното противоположно мнение на някои трети заинтересовани страни не може да промени това заключение:
-
коментарите на FFTCE, според които компенсацията за пропуснати ползи от рекламните приходи, които не са част от мисията за обществена услуга, не е част от финансирането на тази мисия, не следва да бъдат приети, както и коментарите на M6 по отношение на нестабилните и следователно неточни предвиждания за пропуснати търговски приходи; в зависимост от нетните разходи за обществена услуга на France Télévision предварително ще трябва да се определи годишният размер на субсидията, като очакванията за сумата, предоставени от Френската република за 2010, 2011 и 2012 г., от друга страна са единствено ориентировъчни,
-
коментарите на M6, които целят да докажат, че предполагаемата липса на инструменти за аналитично счетоводство на France Télévisions според Сметната палата на Франция в структурно отношение би породила свръхкомпенсация, в смисъл че субсидията се основава на необективни елементи на разходите, както и мнението на TF1 относно свръхкомпенсацията на неконтролираните или лошо управлявани разходи, не са основателни; първо, Сметната палата е посочила през октомври 2009 г. липса на инструменти за управление, включващи по отношение на групата France Télévisions инструментите за аналитично счетоводство на филиалите, а не липса на какъвто и да е инструмент за аналитично счетоводство на управлението; за всяко дружество от групата France Télévisions е налице аналитично счетоводство,
-
второ, разглеждането на съвместимостта на компенсацията с вътрешния пазар, за разлика от разглеждането на съществуването на икономическо предимство за France Télévisions, не засяга разходите, които средно и добре управлявано предприятие в сектора би могло да направи, за да предостави услугата от общ интерес, а засяга разходите, които реално ще направи France Télévisions, като в това се включва очакваното намаление в бъдеще; както беше посочено по-горе, общият размер на държавните средства, които да бъдат изплатени на France Télévisions, a priori ще бъде по-малък от направените разходи за предоставянето на обществената услуга и ще бъде определен, така че да се избегне свръхкомпенсация след приспадане на нетните търговски приходи.
(103)
Тези забележки, необосновани, що се отнася до предварителното определяне на размера на годишната субсидия, не вземат предвид обаче съществуването на механизмите за последващ контрол. Всъщност, както беше посочено по-горе, предварителното годишно определяне в закона за финансите на субсидията за бюджетната година ще бъде последвано от механизми за последващ контрол, а при необходимост - от възстановяване.
(104)
Съобщението относно радио- и телевизионното разпространение предвижда държавите-членки да въведат подходящи механизми за предотвратяване на всякаква свръхкомпенсация, като редовно осъществяват контрол върху използването на публичното финансиране. Както е посочено в съобщението, ефективността на контрола се гарантира, като се осъществява на равни периоди от време от независима организация, заедно с механизми за възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или правилно разпределяне през следващата бюджетна година на евентуални резерви, които не превишават 10 % от годишните разходи за обществена услуга, от една страна, и от друга, на евентуални кръстосани субсидии.
(105)
В член 44 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. се посочва, че „държавните средства, отпуснати на организациите от публичния аудио-визуален сектор като компенсация за възложените им задължения за обществена услуга, не превишават размера на разходите за изпълнение на посочените задължения“. Тази разпоредба произтича от ангажиментите на Френската република да включва изрично в закона принципа за липсата на свръхкомпенсация на задълженията за обществена услуга, установен в рамките на процедурата, която е довела до решението за съвместимост на Комисията от 20 април 2005 г. относно използването на ресурсите от таксата (redevance) (14).
(106)
Член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от публичния сектор на аудио-визуалната комуникация съдържа същия текст като този на член 53 от закона от 30 септември 1986 г., като се отчитат „преки[те] или косвени приходи от мисията за обществена услуга“, и посочва, че разходите за мисията за обществена услуга са установени в отделни сметки. В член 3 декретът предвижда задължение за France Télévisions и неговите филиали да спазват обичайните пазарни условия за всички свои търговски дейности, както и външна организация да изготвя годишен доклад относно изпълнението на това задължение, внасян пред компетентния министър, Националното събрание и Сената. Последната разпоредба също така се отнася и до ангажиментите на Френската република, посочени в решението на Комисията от 20 април 2005 г., цитирано в съображение 7.
(107)
Общият съд на Европейския съюз е установил, че както разпоредбите относно принципа за липса на свръхкомпенсация, така и контролът и проверката на прилаганите от France Télévision условия към търговските му дейности разсейват по много сполучлив начин тревогите, изразени от Комисията по време на процедурата, довела до решението от 20 април 2005 г. (15) Общият съд е потвърдил, че последващият контрол, осъществяван относно спазването на ангажиментите, е подходящ (16).
(108)
Комисията е получила и разгледала доклади за изпълнение на членове 2 и 3 от декрета относно бюджетните години 2007 и 2008 (като докладите, изготвени съгласно член 3 от декрета, са били сертифицирани за 2007 г. от одиторите PriceWaterhouseCoopers и KPMG и за 2008 г. от Cabinet Rise), както и предвидения в член 2 проектодоклад за 2009 г. В наличните доклади се заключава, че публичните ресурси, отпуснати на групата France Télévisions, не са превишили нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, възложени на France Télévisions, и че предприятието е спазило обичайните пазарни условия във всички свои търговски дейности. Това изключва евентуалните кръстосани субсидии между търговските дейности и дейностите за обществена услуга. Изготвянето на въпросните доклади показва, от друга страна, че изготвянето на сметките за разходите и средствата от обществената услуга на отделните канали на France Télévisions е възможно посредством съществуващи счетоводни инструменти, обратно на становището именно на M6.
(109)
Правилата за последващ контрол на държавните средства, предвидени в Декрет № 2007-958, ще се приложат към бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление. От въвеждането на контрола общо отпуснатите на France Télévisions държавни средства не са били достатъчни за покриването на нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, така че въпросът с предоставянето на евентуална свръхкомпенсация е неуместен. За очакваните средносрочни приходи и разходи, посочени в бизнес плана и в таблица 1 по-горе, за 2012 г. е предвиден малък излишък, който, ако се потвърди, тъй като няма да е необходим за компенсиране на очакваните дефицити за 2010 и 2011 г., следва да бъде по принцип и приоритетно предоставен за покриване на разходите в подкрепа на аудивизуалното творчество.
(110)
При всички положения, за да приведе в съответствие съществуващия механизъм с нововъведените уточнения през 2009 г. чрез съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, Френската република се задължава да внесе изменение в член 2 от Декрет№ 2007-958 от 15 май 2007 г., така че:
-
да гарантира, че годишният доклад за отделните сметки ще бъде, подобно на предвидения в член 3 доклад, контролиран от външен орган, избиран с одобрението на министъра, който отговаря за комуникацията, предаден на този министър, както и на Националното събрание и на Сената, като изготвянето му е за сметка на France Télévisions,
-
да се усъвършенства функционалният механизъм, който може да осигури ефективно възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или кръстосани субсидии, отбелязани в отделни сметки, и които не са съвместими с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, както и със съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(111)
При тези условия Френската република изглежда ще разполага с подходящи механизми за осъществяване на редовен и ефективен контрол на използването на публичното финансиране, за да предотврати всяка една свръхкомпенсация или кръстосана субсидия, както предвижда съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(112)
Като се има предвид горепосоченото, евентуалните ограничения за конкуренцията, дължащи се на присъствието на France Télévisions на търговските пазари, на които ще осъществява дейност след завършване на реформата, ще бъдат накрая ограничени. Присъствието му ще бъде по всяка вероятност значително намалено и се очаква реформата да доведе, макар и частично, до прехвърляне на търсенето на реклама по телевизията към конкурентите на France Télévisions.
(113)
Всъщност, както се посочва в отворено писмо от седем частни радио- и телевизионни канала, изпълнението на реформата с премахването на рекламите на France Télévisions ще доведе до: „предоставяне на частните медии на възможност за възстановяване, от което имат нужда“, тъй като запазването на рекламите: „би породило пагубни последици за всички френски медии и би променило значително икономическите перспективи [на] участниците…“ (17).
(114)
С други думи, частичното оттегляне на France Télévisions и преориентирането по отношение на структурата на приходите му - търговски или държавни за компенсация - към излъчването на програми, които отговарят на мисията му за обществен интерес, и то без пряка финансова компенсация за зрителите, намаляват евентуалните ограничения за конкуренцията на конкурентните пазари, на които France Télévisions осъществява дейност. Оттеглянето освобождава пространство, което би могло да бъде заето от нови участници или участници с намалено присъствие на рекламния пазар към настоящия момент, като се засили конкуренцията за определен период.
(115)
Следователно, като се имат предвид предоставената информация и поетите ангажименти от Френската република, публичното финансиране ще има за цел да позволи на France Télévisions да покрие направените нетни разходи, за да изпълни задълженията си, и това финансиране ще трябва да бъде ограничено до посочените разходи и ще подлежи на последващ контрол, който да отговаря на критериите от приложимото съобщение относно радио- и телевизионното разпространение. Освен това, като се има предвид, че France Télévisions, от друга страна, ще намали присъствието си на конкурентните пазари, няма риск предвидената помощ да засегне развитието на търговията до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза, като изпълнява по този начин условията за прилагане на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(116)
От друга страна, Френската република се задължава да представя на Комисията годишен доклад до 2013 г., когато реформата на общественото аудио-визуално разпространение ще е приключила, така че да се проследят най-уместните аспекти за изпълнението на реформата спрямо правилата за държавната помощ, а именно годишните компенсации и механизмите за последващ контрол, приложените условия от France Télévisions към дейностите му и промяната на позицията му на този пазар, както и годишното изпълнение на договора за целите и средствата.
(117)
Като се имат предвид обхватът на реформата, иновациите във финансирането на мисията за обществена услуга на France Télévisions, която дружеството въвежда, последиците от нея върху промяната на приходите и разходите на France Télévisions и несигурната икономическа среда на пазарите, които засягат търговските приходи на France Télévisions и неговите конкуренти, този ангажимент дава възможност на Комисията да проверява и проследява отблизо изпълнението на реформата, както и на поетите от Френската република ангажименти в рамките на настоящата процедура.
(118)
В своето решение за откриване на процедурата Комисията е изразила съмнения относно съществуването на евентуална връзка между предназначението на приходите, получени от новите такси върху рекламата и електронните комуникации, и годишната субсидия, която ще получава от 2010 г. France Télévisions. Подобна връзка, ако можеше да бъде установена, би означавала, че тези такси се считат за неразделна част от помощта и са предмет на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. Ако съществуването на такава връзка можеше да се изключи за 2009 г., именно предвид датата на влизане в сила и прилагането на Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. за общественото аудио-визуално разпространение, щеше да остане съмнение за в бъдеще поради заявлението, направено от френските органи на най-високо равнище.
(119)
От съдебната практика на Съда, потвърдена в Решение от 22 декември 2008 г. по делото за преюдициално заключение Régie Networks (C-333/07) (точка 99), става ясно, че „За да се счита дадена такса за съставна част от мярка за помощ, по силата на приложимата национална правна уредба трябва да съществува задължителна връзка по предназначение между съответните такса и помощ, в смисъл че приходът от таксата е предназначен по необходимост за финансирането на помощта и влияе пряко върху размера на последната, а следователно и върху преценката за съвместимостта на тази помощ с общия пазар.“ (18) Двете условия за прилагане, установени от Съда, а именно приложимата национална правна уредба и прякото влияние върху размера на помощта, са разгледани по-долу.
(120)
Във френското право, в съответствие с член 36 от основния закон от 1 август 2001 г. относно закона за финансите, предоставянето на друго юридическо лице на ресурси, установени в полза на френската държава, е възможно само съгласно разпоредба от закона за финансите. Законът за финансите следва да предвиди изрично приходът от таксите върху рекламата и електронните комуникации, въведени със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., да бъде изцяло или частично предоставен за финансирането на France Télévisions. Към настоящия момент такава разпоредба не е била приета. Занапред Френската република се задължава в съответствие с разпоредбите на член 108, параграф 3 от ДФЕС да изпраща ново уведомление до Комисията за всяко планирано изменение на структурата на режима. При тези условия не може да бъде установена задължителна връзка между предназначението на помощта, за която е постъпило уведомление, и новите такси от националното право по смисъла на с практиката на Съда.
(121)
Освен това решаващият критерий за определянето на годишния размер на бюджетната субсидия, заедно с предвидения размер на разпределяните ресурси от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), ще бъде размерът на нетните разходи за задълженията за обществена услуга, поемани от France Télévisions, а не размерът на приходите, получени от новите такси. Очакваните разходи за обществена услуга са предмет и ще бъдат предмет на предварителни оценки в договора за целите и средствата съгласно член 53 от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, като предвидената с проектозакона за финансите годишна субсидия ще бъде определена според очакваните нетни разходи и съответствието между очакванията и резултатите трябва да бъде установено и при необходимост коригирано на по-късен етап в рамките на доклада, предвиден в член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от публичния сектор за аудио-визуални комуникации. Тъй като разходите са направени независимо от събраните чрез таксите средства, приходът от данъците не може да окаже пряко влияние върху размера на помощта. От друга страна изглежда, че първоначално предвидените ставки на таксите от френското правителство са били намалени в окончателно гласувания от парламента закон, без това да е довело до съответно и пропорционално намаление на субсидията, която трябва да бъде изплатена на France Télévisions.
(122)
Като се има предвид горепосоченото, таксите върху рекламата и електронните комуникации, въведени със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., не са неразделна част от помощта и следователно не трябва да бъдат включвани при разглеждането на съвместимостта на последната с вътрешния пазар, обратно на твърденията на някои трети заинтересовани страни, а именно ACT, FFTCE, Асоциацията на частните канали, M6 и TF1.
(123)
Това заключение не засяга съвместимостта на посочените такси и конкретните разпоредби за тях като отделни мерки с правото на Съюза, а именно що се отнася до таксата върху електронните комуникации, по отношение на разглежданите въпроси в рамките на процедурата за нарушение № 2009/5061, в съответствие с Директива 2002/20/ЕО или Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (19).
(124)
Комисията отбелязва, от друга страна, декларацията на Франция, изключваща посочените данъци от обхвата на уведомлението ѝ, предмет на настоящото решение.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(125)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че годишната бюджетна субсидия в полза на France Télévisions, приведена в действие, както е посочено по-горе, може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, в съответствие с принципите и правилата за прилагане, предвидени за обществената услуга радио- и телевизионно разпространение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Френската република предвижда да приведе в действие в полза на France Télévisions под формата на годишна бюджетна субсидия съгласно член 53, алинея VI от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Следователно привеждането в действие на помощта е разрешено.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 20. jūlijs)
par valsts atbalstu C 27/09 (ex N 34/B/09) Budžeta dotācijas France Télévisions, ko Francijas Republika plāno sniegt France Télévisions
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4918)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/140/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā saņemtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Ar 2009. gada 23. janvāra vēstuli Francijas Republika paziņoja Komisijai par savu nodomu piešķirt uzņēmumam France Télévisions budžeta dotācijas EUR 450 miljonu apmērā, kas jau ir paredzētas budžeta likumā 2009. gadam. Komisija 2009. gada 13. martā pieprasīja papildu informāciju, ko Francijas Republika iesniedza 2009. gada 25. maijā. Šajā atbildes vēstulē Francijas Republika grozīja savu paziņojumu, paužot nodomu izveidot uzņēmuma France Télévisions pastāvīgu valsts daudzgadu finansējuma mehānismu, kurš ietvers arī ikgadējas dotācijas.
(2)
Ar 2009. gada 1. septembra vēstuli Komisija paziņoja, ka, no vienas puses, ar nobalsoto lēmumu apstiprinātās budžeta dotācijas 2009. gadam ir saderīgas ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk - LESD) 106. panta 2. punktu, un, no otras puses, informēja Francijas Republiku par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā attiecībā uz jauno valsts finansējuma mehānismu uzņēmumam France Télévisions turpmākajiem gadiem.
(3)
Francijas Republika iesniedza savus komentārus 2009. gada 7. oktobrī.
(4)
Komisijas lēmums uzsākt procedūru ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto atbalstu.
(5)
Komisija ir saņēmusi no ieinteresētajām personām piezīmes par šo jautājumu. Tā tos darīja zināmus Francijas Republikai, sniedzot tai iespēju tos komentēt, un saņēma atbildes vēstuli ar komentāriem 2010. gada 15. janvārī.
(6)
Francijas Republika 2010. gada 23. aprīlī, 19. maijā un 22. jūnijā nosūtīja Komisijai precizējumus vai papildu informāciju.
II. FINANSĒJUMA MEHĀNISMA DETALIZĒTS APRAKSTS
(7)
Daudzgadu finansējuma mehānisms, uz kuru attiecas šis lēmums, ir jāskata kontekstā ar France Télévisions kā sabiedriskā pakalpojuma sniedzēja uzdevuma finansēšanu, ko Komisija izskatīja savos 2003. gada 10. decembra (3), 2005. gada 20. aprīļa (4), 2008. gada 16. jūlija (5) un 2009. gada 1. septembra (6) lēmumos. Tomēr šis mehānisms atšķiras no mehānismiem, uz kuriem attiecas 2003. gada, 2005. gada un 2008. gada lēmumi. Proti, budžeta dotācijas, kas plašāk aprakstītas tālāk, papildinās valsts piešķirtos līdzekļus uzņēmumam France Télévisions saskaņā ar “valsts radio un TV abonentmaksu”, ko agrāk sauca par “radio un TV abonentmaksu”, uz kuru attiecās 2005. gada 20. aprīļa Komisijas lēmums un kurš, kā jau esošs atbalsts, ar jaunajiem noteikumiem netiek grozīts. Šo abu valsts piešķirto līdzekļu mērķis būs segt France Télévisions kā sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma sniedzēja izmaksas, tās samazinot tikai par atlikušajiem neto komercieņēmumiem.
II.1. Galvenais juridiskais pamats
(8)
Jaunā valsts finansējuma mehānisma noteikumi ir ietverti 2009. gada 5. marta Likumā Nr. 2009-258 par audiovizuālo komunikāciju un televīzijas jauno sabiedrisko pakalpojumu. Paziņotais atbalsts ir daļa no plašākas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sabiedrisko audiovizuālo pakalpojumu sniegšanas uzdevumu un struktūras reformas, kas paredzēta likumā. Tādējādi ar šo likumu groza normatīvos noteikumus, kas reglamentē France Télévisions kā sabiedriskā pakalpojuma sniedzēja uzdevumus, un jo īpaši 1986. gada 30. septembra Likumu Nr. 86-1067 par saziņas brīvību. Šie uzdevumi ir sīkāk precizēti France Télévisions specifikācijās un mērķu un līdzekļu līgumā, ko apstiprina normatīvie akti, ar kuriem tiek īstenots likums par saziņas brīvību. 2009. gada 5. marta Likums Nr. 2009-258 ietver arī finanšu noteikumus, ar ko groza nodokļu kodeksu un sankcionē budžeta likumā ierakstīto principu par budžeta dotācijām uzņēmumam France Télévisions.
II.2. Saņēmēja - France Télévisions - darbība un finansējums
(9)
France Télévisions ir akciju sabiedrība, kas izveidota saskaņā ar 44.-I. pantu 1986. gada 30. septembra Likumā Nr. 86-1067 par saziņas brīvību. Ar šo likumu tā grozītajā redakcijā izveido vienotu uzņēmumu France Télévisions, apvienojot agrāk pastāvošo dažādo televīzijas kanālu atsevišķus juridiskos subjektus. Tas ir pakļauts Francijas valsts ekonomiskajai un finanšu kontrolei. Tā kapitāls sastāv no vārda akcijām, kas var piederēt tikai valstij. Uzņēmuma valde, neskaitot valdes priekšsēdētāju, sastāv no četrpadsmit valdes locekļiem, kuru pilnvaru termiņš ir pieci gadi, proti, no diviem parlamenta deputātiem, kurus ieceļ attiecīgi Nacionālās Asamblejas un Senāta komisijas, kas atbild par kultūras lietām, no pieciem valsts pārstāvjiem, piecām personībām, ko ieceļ Audiovizuālo pakalpojumu augstākā padome, un diviem uzņēmuma pārstāvjiem.
(10)
France Télévisions ir lielākais franču audiovizuālo pakalpojumu sniedzējs. Tajā ir nodarbināti aptuveni 11 000 cilvēku, un tas ietver televīzijas kanālus France 2, France 3, France 4, France 5 un France Ô, kas raida kontinentālās Francijas teritorijā, kā arī RFO - uzņēmumu, kas apvieno sabiedrisko televīziju un radio, kas raida aizjūras departamentos un teritorijās. Grupā ir arī reklāmas pārdošanas nodaļa, lai gan ir apsvērta iespēja no tās atteikties, kā arī uzņēmumi, kas nodarbojas ar diversifikācijas darbībām. Atsevišķus France Télévisions kanālus plaši pārraida vairākās dalībvalstīs, piemēram, Beļģijā un Luksemburgā.
(11)
France Télévisions apgrozījums 2007. gadā, t. i., pēdējā gadā pirms paziņojuma par valsts audiovizuālo pakalpojumu reformu, bija EUR 2 927 miljoni, no kuriem 64,2 % bija ieņēmumi no abonentmaksas, 28,1 % - ieņēmumi no reklāmas (reklāma un sponsorēšana) un 7,7 % - citi ienākumi. Laikā no 2003. līdz 2007. gadam apgrozījuma sadalījums atkarībā no ieņēmumu veidiem bija relatīvi stabils un ieņēmumi no reklāmas un sponsorēšanas svārstījās robežās no 30 % līdz 28 %. Katru gadu no 2003. līdz 2007. gadam grupai kopumā ir bijusi tīrā peļņa, kas pa šo laikposmu ir EUR 99 miljoni.
(12)
Šī tendence pilnībā mainījās pēc tam, kad 2008. gada janvārī paziņoja par gaidāmo reformu valsts audiovizuālajā nozarē, kas noteica, ka drīzumā likvidēs ieņēmumus no reklāmām. 2008. gads France Télévisions grupai nesa zaudējumus, proti, tīrie zaudējumi bija EUR [50-100] (7) miljoni (no kuriem EUR [50-100] miljoni par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu), ko izskaidro ievērojams reklāmas ieņēmumu kritums un ko neļāva pilnībā segt ārkārtas dotācija EUR 150 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja 2008. gada 16. jūlija lēmumā. 2009. gadā, kad sabiedrisko audiovizuālo pakalpojumu reforma stājās spēkā, piešķirtās budžeta dotācijas EUR 415 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja savā 2009. gada 1. septembra lēmumā, ļāva gandrīz kompensēt reklāmas ieņēmumu kritumu un France Télévisions grupa ieguva tīro peļņu ar nelielu pārpalikumu (EUR [10-20] miljoni). Tomēr, sabiedrisko pakalpojumu sniegšana bija ar nelieliem zaudējumiem EUR [0-5] miljonu apmērā, jo peļņu deva grupas komercuzņēmumi.
(13)
France Télévisions darbība un pārvaldība pēdējo gadu laikā no 2004. līdz 2008. gadam un uzņēmuma pozīcija sabiedrisko audiovizuālo pakalpojumu reformas perspektīvā ir aprakstītas Francijas Revīzijas palātas samērā kritiskajā ziņojumā “France Télévisions un jaunā sabiedriskā televīzija”. Ziņojums, uz kuru atsaucas atsevišķas trešās ieinteresētās personas savās piezīmēs, tika pieņemts apspriežoties un publicēts 2009. gada 14. oktobrī, t. i., pēc lēmuma pieņemšanas par procedūras uzsākšanu. Ziņojumā norādītas neizmantotas pārvaldības attīstības iespējas un France Télévisions līdzšinējie darbības rezultāti, kā arī ziņojumā ir iekļauti ieteikumi to turpmākai uzlabošanai jaunās reformas kontekstā.
II.3. France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevumi
II.3.1. Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu definīcija likumā
(14)
1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 grozītās redakcijas 43-11. pants definē France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevumu, nosakot, ka sabiedriskie televīzijas kanāli, “ņemot vērā vispārējās intereses, uzņemas sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevumu. Tie piedāvā sabiedrībai - visiem tās slāņiem - programmu un pakalpojumu kopumu, ko raksturo dažādība un plurālisms, kvalitātes un inovācijas prasības, personas tiesību un konstitūcijā noteiktu demokrātijas principu ievērošana. Tie piedāvā programmu dažādību analogā un digitālā formātā ziņu, kultūras, zināšanu, izklaides un sporta jomās. Tie veicina demokrātiskas debates, apmaiņu starp dažādām iedzīvotāju grupām, kā arī sociālo integrāciju un pilsoniskumu. Tie veic darbības, lai veicinātu sociālo kohēziju, kultūras dažādību un cīņu pret diskrimināciju, un piedāvā programmu, kas atspoguļo Francijas sabiedrības dažādību. Tie nodrošina franču valodas un, ja nepieciešams, reģionālo valodu popularizēšanu un izceļ Francijas kultūras un lingvistisko dažādību. Tie veicina attīstību un intelektuālā un mākslinieciskā radošuma un pilsonisko, ekonomisko, sociālo, zinātnisko un tehnisko zināšanu izplatību, kā arī plašsaziņas un audiovizuālo līdzekļu lietotprasmi. Tie veicina svešvalodu apguvi. Tie palīdz izglītot par apkārtējo vidi un ilgtspējīgu attīstību. Ar atbilstošām sistēmām tie veicina kurlu un vājdzirdīgu cilvēku piekļuvi programmām, ko tie pārraida. Tie nodrošina informācijas godīgumu, neatkarību un plurālismu, kā arī domu un viedokļu virzienu plurālistisku izteiksmi, ievērojot vienlīdzīgu attieksmi un Audiovizuālo pakalpojumu augstākās padomes rekomendācijas. Valsts sektora audiovizuālās saziņas organizācijām, pildot savus uzdevumus, ir jāveicina audiovizuālā darbība ārpus robežām, frankofonijas ietekme un franču valodas un kultūras izplatība pasaulē. Televīzijas kanāliem ir jācenšas attīstīt jaunus pakalpojumus, kas var bagātināt vai papildināt viņu programmu piedāvājumu, kā arī jaunus programmu un audiovizuālās saziņas pakalpojumu veidošanas un pārraidīšanas paņēmienus. Katru gadu Parlamentā tiek iesniegts ziņojums, kurā aprakstīta šā panta noteikumu pielietošana.”
II.3.2. Sabiedrisko pakalpojumu pienākumu konkretizēšana France Télévisions darbībās
(15)
Kas attiecas uz šo uzdevumu konkretizēšanu, 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 44. panta I iedaļā noteikts, ka France Télévisions pienākums ir veidot un pārraidīt tādus televīzijas un audiovizuālās saziņas raidījumus, kas atbilst sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu definīcijām saskaņā ar minētā likuma 43-11. pantu un 48. pantā paredzēto specifikāciju.
(16)
2009. gada 23. jūnija Dekrēts Nr. 2009-796 nosaka France Télévisions kopīgo specifikāciju. Specifikācijas ievirza France Télévisions kanālu darbību, nosakot stingrus programmu pārraides pienākumus, liekot pārraidīt - bieži vispieprasītākajā raidlaikā - ikdienas kultūras raidījumus, muzikālus raidījumus, jo sevišķi klasiskās mūzikas raidījumus, piedāvājot Eiropas vai reģionālo orķestru koncertu ierakstus, teātra izrādes vai populārzinātniskus raidījumus (specifikāciju 4.-7. pants). France Télévisions pienākums ir integrēt arī Eiropas mērogu visās savās programmās, jo īpaši, pārraidot reportāžas par citu dalībvalstu kultūras paražām vai dzīvesveidu, un pārraidīt reliģiska rakstura raidījumus par galvenajiem kultiem, ko piekopj Francijā (specifikāciju 14. un 15. pants). Ir minēts arī (18. pantā) pienākums piesaistīt plašu un daudzveidīgu skatītāju loku.
(17)
Cita starpā, saskaņā ar Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību 53. pantu starp Valsti un France Télévisions ir noslēgti līgumi uz vairākiem gadiem par mērķiem un līdzekļiem uz laika periodu no trīs līdz pieciem gadiem. Mērķu un līdzekļu līgumos, ievērojot France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevumus, ir noteikti:
-
uzņēmuma prioritārie attīstības virzieni,
-
uzņemtās saistības par dažādību un inovācijām autorraidījumos,
-
minimālie ieguldījumu apjomi, kas France Télévisions ir jāiegulda Eiropas un Francijas oriģinālās izteiksmes kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu veidošanā, kas izteikti procentos no uzņēmuma ieņēmumiem un absolūtos skaitļos,
-
saistības, kas ļauj nodrošināt invalīdu dalību un pilsoniskumu, un visu televīzijas programmu adaptēšanu kurlām un vājdzirdīgām personām,
-
saistības, kas ļauj nodrošināt tādu televīzijas programmu pārraidi, kas ar piemērotiem līdzekļiem ir pieejamas aklām un vājredzīgām personām,
-
uzņēmuma darbības paredzamās izmaksas katram attiecīgajam gadam un sasniedzamo rezultātu un izpildes kvantitatīvie un kvalitatīvie rādītāji,
-
valsts līdzekļu summa, kas jāpiešķir uzņēmumam, identificējot summas, kas prioritāri jāvelta programmu budžetu attīstībai,
-
gaidāmo ieņēmumu summa, atsevišķi norādot ieņēmumus no reklāmas un sponsorēšanas,
-
ekonomiskās prognozes par maksas pakalpojumiem,
-
nepieciešamības gadījumā - priekšlikumi, lai atgūtu budžeta līdzsvaru.
(18)
Šobrīd France Télévisions sabiedrisko pakalpojumu pienākumi ir atrunāti 2007. gada 24. aprīļa mērķu un līdzekļu līgumā 2007.-2010. gadam “France Télévisions - digitālās ēras pirmais bezmaksas kanālu kopums”, ko ir parakstījuši atbildīgais ministrs un France Télévisions priekšsēdētājs. Mērķa I.2. sadaļā “Veicināt sabiedrisko pakalpojumu identitātes vērtības” līgums nosaka mērķus, kas izteikti konkrētās darbībās, kurām pievienoti kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji, kas jāsasniedz šādās jomās:
-
veicināt plašākas publikas pieeju kultūras programmām kultūras demokratizācijas nolūkā, pārraidot kultūras raidījumu vispieprasītākajā raidlaikā,
-
atspoguļot plurālismu ziņās un pilsoņu debatēs,
-
piedāvāt plašu klāstu sporta veidu, liekot akcentu uz tādiem sporta veidiem, kas ir vismazāk redzami privāto televīziju kanālos,
-
atspoguļot dažādību un uzlabot Francijas sabiedrības daļu redzamību,
-
sekmēt Francijas un Eiropas kultūras identitātes aizsardzību, Savienības darbības un priekšrocību izpratni, kā arī svešvalodu apguvi.
(19)
Līgums paredz arī daudzgadu finanšu sadaļu, kurā atrunāta korekcijas klauzula, kas paredz to, ka atkarībā no reklāmas ieņēmumu attīstības Valsts un Grupa vienojas apspriesties savā starpā, lai koriģētu nepieciešamo valsts līdzekļu summu, ņemot vērā, ka peļņas pārpalikumu, ko neizmantos, lai samazinātu vajadzību pēc valsts līdzekļiem, prioritāri jāpiešķir izmaksu segšanai par audiovizuālo oriģināldarbu radīšanu.
(20)
Pēc reformas spēkā esošajam mērķu un līdzekļu līgumam tika noslēgts papildlīgums uz laikposmu no 2009. līdz 2012. gadam. Šis papildlīgums, kura finanšu daļa ir plašāk aprakstīta tālāk, vēl vairāk pastiprina France Télévisions sniegto sabiedrisko pakalpojumu identitātes vērtības un nosaka jaunus kvantitatīvos rādītājus, kas jāsasniedz ik gadu atsevišķās jomās, kas minētas 18. apsvērumā.
II.3.3. Jaunu un inovatīvu audiovizuālo pakalpojumu ieviešana
(21)
France Télévisions jaunās specifikācijas paredz daudzu inovatīvu pakalpojumu ieviešanu, lai bagātinātu redakcionālo piedāvājumu, piemēram, saziņas pakalpojumu ievietošanu internetā, audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu pēc pieprasījuma ievietošanu internetā vai papildus satura, kas bagātina programmas, ievietošanu internetā. Tāpat mērķu un līdzekļu līguma papildlīgums paredz inovatīvu pakalpojumu ieviešanu, jo īpaši bezmaksas vai maksas video pēc pieprasījuma, personīgo mobilo televīziju, pārraidi internetā, mobilās aplikācijas, reģionālas vai tematiskas WebTV.
II.3.4. Sabiedrisko pakalpojumu pienākumu ārējā kontrole, ieskaitot jaunu pakalpojumu uzsākšanu
(22)
Piemērojot 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 53. pantu, France Télévisions valde apstiprina šī uzņēmuma mērķu un līdzekļu līguma projektu un lemj par šī līguma ikgadējo izpildi, un lemšanas rezultāts ir publisks. Mērķu un līdzekļu līgumus, kā arī iespējamos papildlīgumus, pirms to parakstīšanas, nodod Nacionālās Asamblejas un Senāta komisijām, kas ir atbildīgas par kultūras lietām un finansēm, un Audiovizuālo pakalpojumu augstākajai padomei. Komisijas var sniegt atzinumus sešu nedēļu laikā.
(23)
Tāpat France Télévisions priekšsēdētājs iepazīstina ar gada pārskatu par mērķu un līdzekļu līguma izpildi Nacionālās Asamblejas un Senāta komisijas, kas ir atbildīgas par kultūras lietām un finansēm. Iepazīstinot ar pārskatu par uzņēmuma mērķu un līdzekļu līguma izpildi Nacionālās Asamblejas un Senāta kompetentās komisijas, France Télévisions priekšsēdētājam ir arī jāziņo par programmu konsultatīvās padomes darbu; šī padome ir izveidota viņa uzraudzībā, tā sastāv no televīzijas skatītājiem, un tās mērķis ir sniegt atzinumus un ieteikumus par programmām.
(24)
France Télévisions specifikāciju pirmsprojekts, kas noteikts ar dekrētu, tika sabiedriski apspriests no 2008. gada 10. novembra līdz 24. novembrim; apspriešanas laikā apmēram piecpadsmit organizācijas iesniedza savus priekšlikumus, kuru rezultātā tika veikti sākotnējā teksta grozījumi; pēc tam Audiovizuālo pakalpojumu augstākā padome sniedza savu atzinumu. Kas attiecas uz izpildes ārējo kontroli, 1986. gada 30. septembra Likuma 48. pants paredz, ka Audiovizuālo pakalpojumu augstākā padome nodod gada ziņojumu Nacionālās Asamblejas un Senāta kultūras lietu komisijām. Ziņojums iesniedz arī Kultūras un komunikācijas ministrijai.
(25)
Šīs parlamentārās komisijas tāpat kā Audiovizuālo pakalpojumu augstākā padome var uzklausīt trešās personas. Faktiski ieinteresēto pušu uzklausīšana notiek regulāri padomes telpās, un tās izsaka savus atzinumus par jautājumiem, kas interesē audiovizuālo sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus.
II.4. Finanšu kompensācija par pakāpenisku reklāmas pārraidīšanas samazināšanu un vēlāku pārtraukšanu
(26)
Lai sabiedriskās apraides raidījumu programma kļūtu brīvāka un mazāk atkarīga no komerciālām saistībām, 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību jaunās redakcijas 53. panta VI iedaļa paredz reklāmu pārraidīšanas samazināšanos un vēlāku pārtraukšanu: “Programmas, kas tiek pārraidītas laikā no divdesmitiem līdz sešiem valsts atbalstītajos televīzijas kanālos, kas minēti 44. panta I iedaļā, izņemot to reģionālās vai vietējās programmas, var saturēt tikai tādu preču un pakalpojumu reklāmu, kas tiek prezentēti ar savu vispārīgo nosaukumu. Šis noteikums tiek piemērots arī programmām, ko šie kanāli pārraida laikā no sešiem līdz divdesmitiem, sākot ar brīdi, kad I iedaļā minētie televīzijas kanāli pārtrauc analogās pārraides, izmantojot zemes raidstacijas, visā metropoles teritorijā. Šis noteikums netiek piemērots vispārējās nozīmes kampaņām.”
(27)
Televīzijas kanālu analogās apraides, izmantojot zemes raidstacijas, pārtraukšana ir paredzēta ne vēlāk kā 2011. gada 30. novembrī. Papildus izņēmumam attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu reklāmu, kuriem nav komerciāla zīmola, atkāpes reklāmas pārraides jomā ir paredzētas arī aizjūras departamentos un teritorijās vai Jaunkaledonijā, kur nav nekodētās analogās privātās televīzijas piedāvājuma, kas pārraida, izmantojot zemes raidstacijas.
(28)
Saskaņā ar Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību grozītās redakcijas 53. panta noteikumiem, reklāmas pārraidīšanas samazināšana un vēlāk pārtraukšana, kas izriet no likuma īstenošanas, nosaka valsts finanšu kompensācijas piešķiršanu France Télévisions saskaņā ar katra budžeta likuma nosacījumiem. Šim mērķim Francijas valsts ir izveidojusi jaunu programmu ar nosaukumu “Pabalsts sabiedrisko audiovizuālo pakalpojumu finansēšanai”, kas ir iekļauta Valsts vispārējā budžeta sadaļā “Plašsaziņas līdzekļi”. Informācijai - Francijas iestādes lēš, ka valsts dotāciju daļa, kas papildinās ieņēmumus no valsts radio un TV abonentmaksas, 2010. gadā būs EUR 460 miljoni, 2011. gadā - EUR 500 miljoni, un 2012. gadā - EUR 650 miljoni.
(29)
Francijas Republika paziņo, ka katru gadu valsts finansējumu no budžeta dotācijām noteiks atkarībā no France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izpildes izmaksām un to pieskaitīs valsts radio un TV abonentmaksas ieņēmumiem, tos samazinot tikai par atlikušajiem komercieņēmumiem. Tāpēc Francijas iestādes ir nosūtījušas France Télévisions sabiedrisko pakalpojumu izmaksu un ieņēmumu prognozes, kas aprēķinātas, pamatojoties uz biznesa plānu 2009.-2012. gadam, un tās ir apkopotas tālāk:
1. tabula
France Télévisions sabiedrisko pakalpojumu izmaksu un ieņēmumu prognozes 2010.-2012. gadam
(Miljoni EUR)
2010. g.
2011. g.
2012. g.
Budžets
Prognozētais budžets
Prognozētais budžets
A/Valsts līdzekļi
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
B/Citi ieņēmumi (reklāma, sponsorēšana u. c.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
C/Sabiedriskā pakalpojuma bruto izmaksas
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
D/Sabiedriskā pakalpojuma neto izmaksas (C + B)
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
Starpība starp sabiedriskā pakalpojuma neto izmaksām un valsts līdzekļiem (D + A)
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
Avots: Francijas piezīmes, 2010. gada 15. janvāris.
(30)
Iepriekš redzamā tabula rāda zaudējuma prognozes, kas atbilst neto izmaksām, ko nesedz France Télévisions sabiedriskie pakalpojumi 2010. un 2011. gadā. Šos zaudējumus daļēji vajadzētu samazināties 2012. gadā, radot nelielu pārpalikumu, kas paredzēts EUR [30-50] miljonu apmērā, proti, [0-5] % no sabiedriskā pakalpojuma neto izmaksām. Šis prognozētais pārpalikums 2012. gadā, ja tas faktiski izveidosies, kas varētu nozīmēt, ka ieņēmumi un izmaksas attīstās kā prognozēts, būs mazāks par uzkrāto deficītu, kas paredzēts 2010. un 2011. gadā. Saskaņā ar pastāvošo mērķu un līdzekļu līgumu pārpalikumi, kas netiek novirzīti nepieciešamās valsts līdzekļu summas mazināšanai, būs prioritāri jānovirza izdevumiem par audiovizuālo autorraidījumu veidošanu. Tā kā šos autorraidījumus ir paredzēts iekļaut pārraižu programmā, ar iespējamo pārpalikumu nevajadzētu finansēt komercaktivitātes.
(31)
Ir jāpiebilst, ka biznesa plāns 2009.-2012. gadam, kas minēts pastāvošā mērķu un līdzekļu līguma papildlīguma V nodaļā, aizstāj 2007. gada aprīlī noslēgtā līguma finanšu daļu, ņemot vērā reformas ieviesto jauno likumietvaru un tā finansiālās sekas. Biznesa plāns paredz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas globālo bruto izmaksu samazināšanos laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, samazinot administratīvos izdevumus salīdzinājumā ar sākotnējo līgumu, samazinot pārraides izmaksas un izmantojot sinerģiju, kas izriet no vienota uzņēmuma izveidošanas, neskatoties uz reformas ieviešanas jaunām papildu izmaksām.
(32)
Kas attiecas uz ieņēmumiem, paredzētie valsts līdzekļi, pat ja to apjoms palielināsies, pilnībā nelīdzsvaro finanšu pārskatus laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, un, kā norādīts 1. tabulā, to apjoms ir mazāks par sabiedriskā pakalpojuma bruto izmaksām, un tādējādi prognozētais finanšu līdzsvars būs atkarīgs no ikgadējiem atlikušajiem komercieņēmumiem. Biznesa plānā ir minēts arī, ka valstij un uzņēmumam ir svarīgi sasniegt sabalansētu budžetu ātrāk, nekā paredzēts, un plānā ir uzsvērta precīza un regulāra uzraudzība atkarībā no pozitīviem vai negatīviem neparedzētiem gadījumiem.
II.5. Valsts līdzekļu maksimālais apjoms
(33)
Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību grozītās redakcijas 44. pantā ir precizēts, ka “valsts līdzekļi, kas piešķirti valsts audiovizuālās sektora organizācijām, lai kompensētu tām uzticētos sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, nevar pārsniegt minēto pienākumu izpildes izmaksu summu”. Šis noteikums izriet no Francijas Republikas uzņemtajām saistībām speciāli iekļaut likumā principu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma kompensācijas nepārmaksu tās procedūras ietvaros, kuras rezultātā Komisijas 2005. gada 20. aprīlī pieņēma lēmumu par saderību attiecībā uz tādu līdzekļu izmantošanu, kas iegūti no abonentmaksas (8).
(34)
Saskaņā ar iepriekšminēto apņemšanos 2007. gada 15. maija Dekrēta Nr. 2007-958 par finansiālajām attiecībām starp valsti un audiovizuālās saziņas valsts raidorganizācijām 2. pants satur tādu pašu formulējumu kā 1986. gada 30. septembra likuma 53. pants, ņemot vērā “tiešos vai netiešos ieņēmumus no sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma”, un precizē, ka sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildes izmaksas tiek aprēķinātas, veicot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti. Dekrēta 3. pants paredz, ka France Télévisions un tās meitas uzņēmumiem ir pienākums ievērot tirgus noteikumus attiecībā uz visām to komercdarbībām un ka kādai ārējai organizācijai ir jāsagatavo ikgadējs ziņojums par šī pienākuma izpildi, kas pēc tam tiek nodots atbildīgajam ministram, Nacionālajai Asamblejai un Senātam.
(35)
Komisija saņēma un izskatīja ziņojumus par dekrēta 2. un 3. panta izpildi par 2007. un 2008. finanšu gadu (saskaņā ar dekrēta 3. pantu sagatavotos ziņojumus 2007. gadā sertificēja revidenti PriceWaterhouseCoopers un KPMG, bet 2008. gada ziņojumu - Cabinet Rise), kā arī 2. pantā paredzēto ziņojuma projektu par 2009. gadu.
II.6. Jaunas nodevas, ko paredz valsts audiovizuālā sektora reforma
(36)
Ar 2009. gada 5. marta Likumu Nr. 2009-258 tika izdarīti grozījumi arī nodokļu kodeksā, lai ieviestu jaunas nodevas par reklāmu un elektronisko saziņu.
II.6.1. Nodeva par reklāmu
(37)
Nodokļu vispārējā kodeksa I grāmatas pirmās daļas II sadaļā ir VIIf nodaļa, ar ko ievieš nodevu, kas jāmaksā jebkurai televīzijas raidorganizācijai Francijā. Nodevu aprēķina no summām, neskaitot pievienotās vērtības nodokli, ko maksā reklāmdevēji par savu reklāmu pārraidi attiecīgajām atbildīgajām pusēm vai reklāmas laika pārdevējiem, atņemot summas, kas pārskaitītas saskaņā ar nodokļu vispārējā kodeksa 302.a KC pantā paredzēto nodevu, kas jāmaksā televīzijas raidorganizācijām vai izplatītājiem, kas pārraida audiovizuālus darbus, kas var pretendēt uz atbalsta saņemšanu no Nacionālā Kinematogrāfijas centra. Šīm summām tiek piemērots vienotas likmes atskaitījums 4 % apmērā. Nodevu aprēķina, piemērojot 3 % likmi ikgadējo maksājumu summas daļai, neskaitot pievienotās vērtības nodokli, kas atbilst katram televīzijas pakalpojumam, kas pārsniedz 11 miljonus euro.
(38)
Tomēr televīzijas pakalpojumiem, ko nepārraida analogā veidā, izmantojot zemes raidstacijas, šī likme ir noteikta 1,5 % apmērā 2009. gadā, 2 % apmērā 2010. gadā un 2,5 % apmērā 2011. gadā. Pārejas periodā, līdz gadam, kad kontinentālajā Francijā tiks pārtraukta televīzijas pakalpojumu raidīšana analogā veidā, izmantojot zemes raidstacijas, visiem nodevas maksātājiem nodevas maksimums ir noteikts 50 % apmērā no tās aprēķina bāzes pieauguma, kas konstatēts tajā kalendārajā gadā, par kuru nodeva jāmaksā attiecībā pret 2008. gadu. Jebkurā gadījumā nodevas summa nevar būt mazāka nekā 1,5 % no aprēķina bāzes. Tomēr tādām televīzijas raidorganizācijām, kuru skatītāju reitings ārpus kontinentālās Francijas pārsniedz 90 % no viņu kopējā skatītāju reitinga, no summas, kas jāņem vērā, aprēķinot nodevu, ir jāatņem summas, kas ir samaksātas par tādu reklāmu pārraidīšanu, kas paredzētas Eiropas vai pasaules tirgum, kas jāreizina ar daļu, ko reprezentē ārpus kontinentālās Francijas iegūto skatītāju reitings attiecībā pret gada kopējo skatītāju reitingu.
II.6.2. Nodeva par elektronisko saziņu
(39)
Nodokļu vispārējā kodeksa I grāmatas pirmās daļas II sadaļā ir iekļauta VIIg nodaļa, ar ko ievieš nodevu, kas jāmaksā visiem elektronisko sakaru operatoriem, kas sniedz pakalpojumus Francijā un kuri ir veikuši iepriekšēju deklarēšanos elektronisko sakaru regulatora iestādē. Nodevu aprēķina no summas, neskaitot pievienotās vērtības nodokli, kas iegūta no abonentmaksām un citām summām, ko samaksājuši lietotāji par elektronisko sakaru pakalpojumiem, ko sniedz elektronisko sakaru operatori, atņemot dotāciju summu, kas piešķirta noslēgtā budžeta gada grāmatvedībā uzskaitītajai amortizācijai par to gadu, kurā ir ieviesta nodevas maksa, ja amortizācija attiecas uz tādu aprīkojumu un iekārtām, ko operatori ir iegādājušies savu infrastruktūru un elektronisko sakaru tīklu, kas pastāv valsts teritorijā, vajadzībām, sākot ar brīdi, kad likums ir stājies spēkā, un kuru amortizācijas ilgums ir vismaz desmit gadi. Nodevu aprēķina, piemērojot 0,9 % likmi tai aprēķina bāzes daļai, kas pārsniedz 5 miljonus euro.
III. IEMESLI, KAS NOVEDA PIE PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS
(40)
Komisija formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas lēmumā uzskatīja, ka no 2010. gada plānotā kompensācija varētu būt uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, kura saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktu, ievērojot piemērošanas principus un noteikumus, kas paredzēti sabiedriskajai apraidei.
(41)
Kas attiecas uz tādas sabiedriskā pakalpojuma darbības pastāvēšanu, kuras uzdevumi ir skaidri noteikti oficiālā normatīvajā aktā un kas ir pakļauta atbilstošiem kontroles mehānismiem, kas nerada šaubas, Komisija, tāpat kā savos 2003. gada decembra, 2005. gada aprīļa, 2008. gada jūlija un 2009. gada septembra lēmumos, secināja, ka France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevumi ir skaidri noteikti oficiālos normatīvos aktos, ko izdevusi vai parakstījusi Francijas valsts saskaņā ar procedūru, kas paredz France Télévisions neatkarīgu kontroli.
(42)
Turpretī, kas attiecas uz plānotās finansiālās kompensācijas proporcionalitātes izskatīšanu attiecībā pret sabiedrisko pakalpojumu darbības neto izmaksām, ņemot vērā arī atbalsta ietekmi, Komisija izteica šaubas par diviem jautājumiem, proti:
-
pastāv risks pārmērīgi kompensēt sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas 2012. gadā un, iespējams, 2010. un 2011. gadā, lai gan attiecībā uz šiem gadiem Komisijas rīcībā nebija tik detalizētas informācijas, kādu sniedza Francijas iestādes par 2009. gadu, un
-
ir iespējama tieša saikne starp ieņēmumiem no nodevām par reklāmu un elektroniskajiem sakariem un atbalstu France Télévisions un, ja šādu saikni varēs noteikt, rodas šaubas par to negatīvo ietekmi un to atbilstību Līgumam par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši France Télévisions finansēšanas reformas salīdzinošās bilances ietvaros, kas netika iesniegta.
(43)
Turklāt Komisija vērsa Francijas iestāžu uzmanību uz savu 2009. gada 2. jūlijā pieņemto paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (9) (turpmāk tekstā - “paziņojums par apraidi”), kas bija jāpiemēro paziņotajam atbalsta pasākumam, tiklīdz Komisijas paziņojums tika publicēts, un aicināja Francijas iestādes ņemt vērā šo pārskatīto paziņojumu savās piezīmēs.
IV. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(44)
Savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs Dramatisko autoru un komponistu biedrība (SACD) vērš Komisijas uzmanību uz to pienākumu nozīmi, kas jāievēro France Télévisions, lai atbalstītu kultūras mantojumā ietilpstošo audiovizuālo autordarbu radīšanu. Šo pienākumu nozīme esot pastiprināta 2008. gada beigās ar starpprofesionālu vienošanos, kas esot iekļauta sasniedzamo mērķu līgumā. Tādējādi 2010. gadā France Télévisions būs jāvelta kultūras mantojumā ietilpstošo audiovizuālo autordarbu radīšanai 19 % no apgrozījuma, kas iekļauts 2009. gada aprēķina bāzē, un šī likme būs jāpalielina līdz 20 %, proti, EUR 420 miljoniem 2012. gadā. Savukārt TF1 salīdzinošā daļa nepārsniedz 12,5 %, bet M6 un zemes ciparu televīzijas kanālu salīdzinošās daļas nepārsniegs 11 %. Pieaugs arī saistības kino labā un līdz 2012. gadam ieguldījumu kinodarbu radīšanā vidējais līmenis gadā pieaugs par 1,2 %. Reklāmas pārtraukšana notiks vienlaikus ar izmaksu pieaugumu par vietējā ražojuma, nevis importētu raidījumu iekļaušanu programmā, kas liecina par apņemšanos sniegt inovatīvu un kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu.
(45)
Francijas telekomunikāciju un elektronisko sakaru federācija (FFTCE) savās 2009. gada 30. oktobra piezīmēs, kurām pievienojas Iliad, kas nav FFTCE biedrs, uzskata, ka komerciālās reklāmas pārtraukšana pati par sevi neveicina France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izpildi. Ja reklāma nav šī uzdevuma neatņemama sastāvdaļa, jebkura dotācija, kuras vienīgais mērķis ir kompensēt peļņas iespējas iztrūkumu, neskatoties uz faktisko uzdevuma izpildi, pati par sevi būtu valsts atbalsts, kas ir pretrunā Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktam un 107. pantam. Šai kompensācijai ir jāsedz sabiedrisko pakalpojumu izmaksas, kas jāuzrāda nodalītā grāmatvedībā. Bet dotācijas summa turpmākajiem gadiem ir noteikta, pamatojoties uz komercieņēmumu zaudējuma aplēsēm, kas izkropļotos tirgus apstākļos pilnībā kropļo konkurenci ar privātajām raidorganizācijām. Lai arī France Télévisions kopējais reklāmas apgrozījums izkropļotā tirgū visticamāk nebūtu sasniedzis EUR 500 miljonus, Francijas iestādes ir apņēmušās 2009. gadā piešķirt EUR 450 miljonus tikai par to, ka tiek pārtraukta reklāma pēc pulksten divdesmitiem. Nākotnē ieņēmumi no dotācijām arī varētu būt daudzkārt lielāki par ieņēmumiem no reklāmas, ko nopelnītu, ja reforma nebūtu ieviesta.
(46)
Kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanas uzdevumu, FFTCE atzīmē, ka pienākumi, kas uzlikti France Télévisions kā Eiropas Raidorganizāciju apvienības (EBU) biedram, saskaņā ar tās statūtiem jau pastāv un tiek piemēroti, neskatoties uz Francijas likumā paredzētajiem pienākumiem. Likumā noteiktie ierobežojumi, kas ļoti neprecīzi formulēti, būtiski neatšķiras no EBU statūtos paredzētajiem ierobežojumiem, kuriem kā biedri pakļaujas arī TF1 un Canal +, līdz ar to kompensācijas dotācija saskaņā ar likumu ir jāuzskata par valsts atbalstu.
(47)
Visbeidzot FTTCE uzskata, ka jaunās nodevas no elektronisko sakaru operatoru apgrozījuma, kas ieviesta ar valsts audiovizuālo pakalpojumu reformu, mērķis ir finansēt France Télévisions. Papildus saiknei, kas apstiprināta valsts iestāžu paziņojumos, aprēķina bāzes un likmes svārstības liek mainīties dotācijas summai. Bet šādas nodevas ieviešana ir pretrunā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvas 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (10) 12. pantam, jo dalībvalstis nedrīkst piespriest operatoriem nevienu citu nodevu no apgrozījuma, kā vien tās, kas ir paredzētas direktīvā.
(48)
Privāto telekanālu asociācija savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs uzskata, ka France Télévisions nepareizā pārvaldība, kuras daudzos piemērus ir atklājusi Revīzijas palāta, pastiprina inflācijas ietekmi, kas novērota programmu veidošanas tirgū, un tiesību pirkšanu. Tā kā izmaksu uzskaite nepastāv, izdevumu nepārvaldīšana rada nedrošību attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu finansējamo uzdevumu izmaksām, radot nopietnu kompensācijas pārmaksas risku. Ņemot vērā pastāvošās norādes, ka jaunās audiovizuālo pakalpojumu nodevas ieņēmumi tiks piešķirti France Télévisions, asociācija uzskata, ka nodevas ieņēmumu nonākšanas valsts budžetā vienīgais mērķis ir izvairīties no Komisijas kontroles. Tā, savukārt, liek France Télévisions konkurentiem finansēt atbalstu, radot deformāciju, ko pastiprina nepietiekamā diferenciācija starp dažādo vēsturisko telekanālu programmām.
(49)
Eiropas Raidorganizāciju apvienība (EBU) savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs uzsver, ka Francijas iesniegtās sabiedriskās raidorganizācijas izmaksu un ieņēmumu prognozes uz vairākiem gadiem noteikti ir vērstas uz nākotni. Šīm prognozēm ir jānodrošina finanšu pārskatāmība ilgtermiņā, kas nepieciešama operatoram, lai nodrošinātu pakalpojuma nepārtrauktību neatkarīgos apstākļos. Prognožu neatbilstību gadījumā korekcija ir jānodrošina ar ex post mehānismiem. Komisijas lēmumam ir jāattiecas uz ex ante aprēķinu parametriem un uz šiem mehānismiem, nesaistot gaidāmo kompensācijas faktisko summu ar prognozēto izmaksu un ieņēmumu apstiprinājumu, jo citādi Komisija noteiks un kontrolēs atbalsta režīma gada summas, nevis pašu atbalsta režīmu. EBU izsaka arī savas bažas par to, ka Komisija vēlas zināt indikatīvo summu no uzņēmumu sinerģijas un efektivitātes palielināšanās turpmākajos gados, jo efektivitātes, ar kādu tiek sniegts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, vērtējums nepakļaujas Komisijas kontrolei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktu.
(50)
Eiropas Komerciālo televīziju asociācija (ACT) savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs paziņo, ka ir labvēlīgi noskaņota pret Francijas Republikas lēmumu būtiski samazināt komerciālo reklāmu savā sabiedriskās apraides uzņēmumā. ACT norāda, ka netiek pildīti divi nosacījumi, kas noteikti Altmark (11) judikatūrā, lai plānotās iemaksas no budžeta varētu uzskatīt par atbalstu. Tomēr ACT uzskata, ka, ja atbalsta finansēšanas sistēma, izmantojot nodevu, ko maksā no konkurentu ieņēmumiem par reklāmu, tiek uzskatīta par atbilstošu Savienības tiesībām, ieguvumi no reklāmu izņemšanas no tirgus būtu ļoti nelieli, taču savā ziņā tāda sistēma varētu ieviest lielākas izkropļojumus, nekā tradicionālās duālās valsts un komerciālā finansējuma sistēmas.
(51)
ACT uzskata, ka France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma pienākumi nav fundamentāli mainījušies kopš 1994. gada un ka tie ir palikuši līdzīgi citu privāto raidorganizāciju pienākumiem. Tāpat arī aplēses kompensācijām par reklāmas ieņēmumu zaudēšanu līdz 2012. gadam ir aptuvenas, un tajās nav ņemta vērā ar to saistītā investīciju izmaksu samazināšanās, ne arī iespējamais izmaksu kritums, kas saistīts ar to, ka programmas izstrāde ir mazāk pakļauta reklāmdevēju prasībām, ne arī cerētie ieguvumi no sinerģijas. Ir jāpārbauda mērķu un līdzekļu līgumā paredzētais korekcijas mehānisms starp valsts un komercieņēmumiem un izmaksām, ņemot vērā tieši komercieņēmumu mainīgumu, jo, ja tas netiks darīts, Komisijas rīcībā nebūs uzticamas informācijas, lai noteiktu sniegtā pakalpojuma faktiskās izmaksas un kompensācijas iespējamās pārmaksas esību. Šī pārbaude ir jāveic arī, ja uzņēmumam nav izmaksu uzskaites, kā to norādīja Revīzijas palāta.
(52)
Visbeidzot, ACT uzskata, ka atbalstu faktiski finansē no jaunajām nodevām, ko ir ieviesusi reforma, un attiecībā uz nodevu par audiovizuālo reklāmu tās ieviešana veido Francijā modeli, kur sabiedriskos pakalpojumus finansē konkurenti, bet citas valstis ir atteikušās no šāda modeļa. Atbalsta mehānisms aizsargā France Télévisions līdzekļus, lai gan būs arvien acīmredzamāks, ka reklāmdevēji nepārnes visu savu pieprasījumu uz konkurentu televīzijas kanāliem. Turklāt šāds mehānisms stiprinās barjeras, kas kavē uzņēmumu ienākšanu Francijas tirgū.
(53)
France Télévisions savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs norāda, ka paziņotais mehānisms uzņēmumam nepiešķir nekādas ekonomiskas priekšrocības attiecībā pret tā konkurentiem, jo, lai arī uzņēmums ir pasargāts no komercieņēmumu zuduma, tas noticis apmaiņā pret valsts uzspiestu ierobežojumu - reklāmas pārtraukšanu, kam nav pakļauts neviens cits privātais tirgus operators. Kad reklāmas pārtraukšana stāsies spēkā, šajā tirgū zudīs visi konkurences izkropļojumi, lai gan uzņēmuma spiediens uz konkurentiem par sponsorēšanu, ņemot vērā tā ierobežoto klātbūtni, būs gandrīz neesošs. Kas attiecas uz audiovizuālo autortiesību, sauktu par premium, pirkšanu, lai gan 2008. gadā TF1 sasniedza 96 no 100 labākajiem skatītāju reitingiem un 18 no 20 labākajiem reitingiem, France Télévisions nav neviena ekskluzivitātes līguma ar Amerikas filmu nozares asociāciju. Uzņēmumam ir jāinvestē audiovizuālo darbu radīšanā, ievērojot tādas kvalitātes prasības, kas neatbilst komerciālo telekanālu skatītāju reitinga mērķiem. Kas attiecas uz programmu pārdošanu, uzņēmumam šajā tirgū esot tikai margināla klātbūtne.
(54)
France Télévisions arī uzskata, ka, tā kā summa, kas uzņēmumam tiks piešķirta, jau iepriekš, objektīvi un precīzi katru gadu ir atkarīga no uzņēmuma uzdevumu izmaksām, un tā kā tā tiks koriģēta ex post gadījumā, ja tā atšķirsies no faktiskajām izmaksām, paziņotais mehānisms atbilst Altmark judikatūras otrajam noteikumam. Arī šīs judikatūras ceturtais noteikums tiek ievērots, jo sinerģiju, ko iepriekš nevarēja izmantot, tagad varēs izmantot, pateicoties juridiskās struktūras un statūtu pārveidošanai, un šis ceturtais noteikums nenosaka, ka pakalpojums ir jāsniedz ar pēc iespējas zemākām izmaksām, bet, ka izmaksām ir jāatbilst labi pārvaldīta vidēja uzņēmuma izmaksām.
(55)
Pēc France Télévisions domām tas, kas attiecas uz noteikumiem par paziņotā mehānisma saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā, ka mehānisma mērķis ir pastāvēt daudzus gadus, sabiedrisko pakalpojumu neto izmaksas nevar būt zināmas ar pietiekamu precizitāti tā, lai Komisija varētu veikt ex ante kontroli par kompensācijas pārmaksas neesību. Lai arī šīs orientējošās prognozes periodam no 2010. līdz 2012. gadam nav nesavietojamas ar iespēju panākt saprātīgu peļņu vai iespēju veidot rezervi ne vairāk kā 10 % apmērā no sabiedriskā pakalpojuma gada izdevumiem, normatīvie nosacījumi un noteikumi, ar ko ievieš ex post kontroli, ļaus nodrošināt finansējuma proporcionalitāti. Turpretī, tā kā programmu izmaksas mainās atkarībā no redaktora izvēlēm, France Télévisions uzskata, ka uzņēmumam saistoša ir tikai likumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu pienākumu ievērošana, kur Francijas Republikai ir tiesības noteikt to saturu. Šie pienākumi paredz arī skatītāju reitingu sasniegšanu, un reklāmas pārtraukšana nemazina šo prasību. Tieši otrādi, ir jāiegūst lielāks programmu skaits.
(56)
Métropole Télévisions (M6) savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs uzskata, ka plānotais finansējums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta izpratnē, jo īpaši, ja Altmark judikatūras otrais un ceturtais nosacījums netiek ievēroti: kompensāciju, kuras apjoms tiek aprēķināts, pamatojoties uz komercieņēmumu, kas faktiski ir mainīgi, zaudējumu, nevar uzskatīt par tādu, kas balstās uz objektīviem un pārredzamiem sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas izmaksu aprēķina parametriem. Aprēķina bāze nav tāda pati kā labi pārvaldītam vidējam uzņēmumam, tā atbilst France Télévisions izmaksu aprēķina bāzei, un daudzi rādītāji liecina, ka šis uzņēmums tiek pārvaldīts neefektīvi, līdz ar to palielinot sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas izmaksas, kas jāmaksā no valsts līdzekļiem.
(57)
Kas attiecas uz atbalsta pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, M6 uzskata, ka plānotais finanšu mehānisms nav legāls, jo tas strukturālā veidā rada kompensācijas pārmaksu par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas izmaksām. Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību, (12) liek Francijai sadalīt izmaksas un ieņēmumus no vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem izmaksu uzskaites principiem. Bet, kā norāda Revīzijas palāta, France Télévisions rīcībā nav tādu grāmatvedības uzskaites instrumentu. Līdz ar to nav objektīvu datu, kas varētu kalpot par pamatu, lai aprēķinātu kompensācijas lielumu. Kompensācijas pārmaksa ir neizbēgama, jo dotācija tiek aprēķināta, pamatojoties uz komercieņēmumiem, kas nav piemērojami sabiedriskā pakalpojuma uzdevumam un kas nav jāņem vērā šo uzdevumu izmaksās. Arī zaudēto ieņēmumu prognožu nejaušais raksturs un izmaksu analīzes neesamība padarīs kompensācijas pārmaksu neizbēgamu.
(58)
Jauno nodevu ieviešana finanšu mehānismā pastiprina atbalsta radīto negatīvo iedarbību uz audiovizuālo autortiesību pirkšanas tirgu, kurā France Télévisions sliktā pārvaldība, ko pasargā valsts atbalsts, palielina konkurentu izmaksas, kā arī pastiprina negatīvo iedarbību uz reklamēšanas darbībām, ko France Télévisions novirzīs uz sponsorēšanu, neļaujot M6 iegūt France Télévisions atstāto brīvo vietu, jo M6 skatītāju profils atšķiras. Šādos apstākļos pamatots var būt tikai ex post finansējums. Līdz ar to mehānisms būs strukturāli nelegāls, ja netiks ieviesti neatkarīgas ex post kontroles mehānismi, kas efektīvi garantēs, ka kompensācija netiek pārmaksāta, pamatojoties uz faktiskiem cipariem, bet kura ieviešana Francijā nebūtu efektīva pēc M6 domām.
(59)
Télévision Française 1 (TF1) savās 2009. gada 2. novembra piezīmēs skata France Télévisions finansēšanas reformu reklāmas tirgu ietekmējošo strukturālo izmaiņu kontekstā, kur ātri attīstās internets. 2008. gadā televīzija veidojot tikai 11 % no reklāmdevēju izdevumiem aptuveni EUR 33 miljardu apmērā. Laikā no 2009. gada janvāra līdz septembrim zemes ciparu televīzijas kanālu reklāmas apgrozījums ir pieaudzis par 60 %, bet trijos vēsturiskajos analogās televīzijas kanālos šis apgrozījums kritās par 8 %. 2008. gadā TF1 samaksātie nodokļi un nodevas bija 60 % no uzņēmuma apgrozījuma. Bet tiesību pirkšana uz vairākiem gadiem, cenu inflācija un izmaksu neelastība, ieskaitot programmu veidošanas izmaksas, ko nosaka pienākums veidot un pārraidīt franču un Eiropas darbus, kas ir 30 % no visu programmu kopuma, pēc TF1 domām, ierobežo telekanāla manevrēšanas spējas. Papildus, aplikšana ar jaunu audiovizuālo pakalpojumu nodevu pastiprinās konkurences izkropļojumu tirgū.
(60)
Reklāmdevēju pieprasījuma potenciālā pārnešana uz TF1 ir audiovizuālās reklāmas nodevas uzstādītais mērķis. Ne tikai nenotika gaidītais EUR 350 miljonu apgrozījuma pārnesums uz trīs analogajiem kanāliem 2009. gadā, bet šie trīs kanāli uzrādīja apgrozījuma samazināšanos par EUR 450 miljoniem salīdzinājumā ar prognozēm. Šī pārnesuma ietekmi jebkurā gadījumā ierobežotu normatīvie noteikumi, kas, transponējot Savienības tiesības, ierobežo reklāmai veltīto laiku līdz maksimāli divpadsmit minūtēm vienā raidlaika stundā tā, lai dienā vidēji netiek pārsniegtas sešas minūtes stundā.
(61)
TF1 uzskata, ka nodeva ir valsts atbalsts divkāršā veidā: pirmkārt, France Télévisions vairs nebūs jāveic maksājumi pēc 2011. gada 30. novembra (datums, kad uzņēmumam būs jāpārtrauc reklāmas, par kurām samaksātās summas veido aprēķina bāzi) un, otrkārt, France Télévisions saņems no nodevas iekasētos līdzekļus, jo no daudzām valdības un parlamenta deklarācijām par likumprojektu izriet, ka nodeva tiks novirzīta minētajam atbalstam. Neatkarīgi no tā patiesās likumības, vajadzētu ņemt vērā fiskālos pasākumus, ar ko finansē atbalstu, lai šo atbalstu izvērtētu.
(62)
TF1 uzskata, ka ir pakļauts pienākumiem, kas ir līdzīgi France Télévisions pienākumiem, un ka France Télévisions programmas daudz neatšķiras no TF1 programmām. Pat ja TF1 labvēlīgi uztver mērķu un līdzekļa līguma un specifikāciju pārveidi pēc valsts audiovizuālā sektora reformas, telekanāls, pamatojoties uz Revīzijas palātas atzinumu, uzskata, ka sabiedriskās apraides piedāvājums ir nepietiekami individualizēts. Tādējādi tiek vērsta uzmanība uz to, ka iepriekšējās specifikācijās kvantitatīvie pārraides rādītāji bija 10 % no programmu kopuma.
(63)
Tikpat nepietiekama ir France Télévisions izdevumu pārvaldība un pārvaldības kvalitāte, kuras dēļ sabiedriskais pakalpojums netiek sniegts pa zemākajām izmaksām un tādējādi rada kompensācijas pārmaksas risku. Šajā sakarā Komisijai vajadzētu pārbaudīt peļņas pieaugumu no komercdarbības, sinerģiju, kurai jādod rezultāts pēc 2009. gada līdz ar vienota France Télévisions uzņēmuma izveides un mazāka spiediena uz programmu sastādīšanas izmaksām, kas izriet no mazākas atkarības no reklāmdevējiem.
V. FRANCIJAS REPUBLIKAS KOMENTĀRI
(64)
Kas attiecas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu, savos 2009. gada 7. oktobrī iesniegtajās piezīmēs, kas vēlāk tika precizētas, Francijas Republika atsaucas uz Komisijas izteiktajām šaubām par valsts finansējuma proporcionalitāti un kompensācijas pārmaksas risku, kā arī uz sabiedrisko audiovizuālo pakalpojumu reformas ieviesto jauno nodevu ņemšanu vērā, lai izvērtētu šī paziņotā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.
V.1. Finansējuma proporcionalitāte un kompensācijas pārmaksas ex post kontrole
(65)
Francijas Republika precizē, ka paziņotais pasākums nav kompensācija par France Télévisions grupas reklāmas ieņēmumu zaudēšanu, lai arī prognozētajās summās, kas iesniegtas ar informatīvu raksturu, tā ir ņemta vērā, bet, ka tas ir finansējums, kura mērķis ir segt sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izpildes izmaksas. Finansējuma vajadzībām būs jāattīstās atkarībā no izmaiņām programmu veidošanas izmaksās, no komercieņēmumu vai pārraides līdzekļu mainīguma.
(66)
Francijas Republika uzsver, ka kompensācijas pārmaksas riska ex ante apstiprināšanai jānotiek, veicot pārbaudi par likumdošanas kontroles mehānismu pastāvēšanu saskaņā ar Komisijas judikatūru un piemērošanas praksi, nevis attiecībā uz nākotnē aptuveni prognozētām dotāciju un izmaksu summām. Aptuvenās summas ir norādītas indikatīvi, ņemot vērā biznesa plānu, ko ir apstiprinājušas attiecīgās uzraudzības iestādes un France Télévisions. Dotācijas aprēķina metode nepamatojas uz France Télévisions pieņēmumu par reklāmas ieņēmumu samazināšanos. Aprēķins pamatosies uz vispārēju formulu, kur katru gadu kombinētā summa no valsts radio un TV abonentmaksas un budžeta dotācijām, ievērojot Francijas Republikas saistības un ar normatīvajiem aktiem izveidotus ex post kontroles mehānismus, būs proporcionāla France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izmaksām, no kurām atskaitīs France Télévisions komercieņēmumus.
(67)
Turklāt, kas attiecas uz jauniem inovatīviem audiovizuālajiem pakalpojumiem, kas minēti paziņojumā par apraidi, Francijas Republika uzsver, ka noteikts skaits šādu pakalpojumu jau ir paredzēts jaunajās France Télévisions specifikācijās un mērķu un līdzekļu līguma grozījumos un ka tiem tiek un tiks piemērotas iepriekš aprakstītās regulārās kontroles un iepriekšējas konsultācijas. Francija uzskata, ka nākotnē jebkāda jauna svarīga pakalpojuma ieviešanai ir jānotiek mērķu un līdzekļu līguma ietvaros un tai jāpiemēro tādas pašas kontroles.
(68)
Turklāt, ņemot vērā, ka pēc šīs procedūras uzsākšanas stājas spēkā paziņojums par apraidi, Francijas Republika apņemas pilnveidot savu ex post finanšu kontroles mehānismu, lai atbilstu šajā paziņojumā precizētajiem noteikumiem par finanšu kontroles mehānismiem. Tādējādi ir plānots grozīt 2007. gada 15. maija Dekrēta Nr. 2007-9582. pantu. Šī grozījuma mērķis ir:
-
nodrošināt, ka ziņojumu par nodalītu grāmatvedību (šī prasība ļauj nodrošināt kompensācijas pārmaksas neesības kontroli) saskaņā ar 3. pantā paredzēto ziņojumu kontrolē ārēja organizācija, kuras izvēli ir jāapstiprina par komunikācijas nozari atbildīgajam ministram, un nodrošināt, ka šis ziņojums tiek iesniegts iepriekšminētajam ministram, Nacionālajai asamblejai un Senātam un ka tas tiek sagatavots par France Télévisions līdzekļiem,
-
pilnveidot funkcionālu mehānismu, kam jānodrošina kompensācijas iespējamo pārmaksu vai šķērssubsīdiju efektīva atgūšana, ja nodalītajā grāmatvedībā tādas ir konstatētas un ja tās nav savietojamas ar 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību 53. pantu un Komisijas paziņojumu par apraidi.
(69)
Lai pilnveidotu Komisijas informēšanu pirmajos reformas, kas ieviesta ar 2009. gada 5. marta Likumu Nr. 2009-258, gados, Francijas iestādes apņemas no 2010. līdz 2013. gadam iesniegt Komisijai:
-
izmainītos ziņojumus, kas sagatavoti saskaņā ar iepriekšminētā dekrēta 2. un 3. pantu, vēlākais sešu mēnešu laikā pēc tam, kad kopsapulces ir apstiprinājušas pārskatu, ieskaitot datus par reklāmas tirgus daļu attīstību kopš 2007. gada,
-
publisko informāciju par France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevumu izpildi, proti, telekanālu bilanci, ko katru gadu sastāda Audiovizuālo pakalpojumu augstākā padome (ko paredz 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 18. pants), un atskaiti par France Télévisions priekšsēdētāja uzklausīšanu parlamentāro komisiju priekšā (Nacionālās Asamblejas un Senāta komisijas, kas atbild par kultūras lietām un finansēm), kad viņš ziņo par mērķu un līdzekļu līguma ikgadējo izpildi (kā to paredz iepriekšminētā likuma 53. pants).
V.2. Valsts audiovizuālā sektora reformas ieviesto jauno nodevu ņemšana vērā
(70)
Francijas Republika uzskata, ka tā savā paziņojumā nav ņēmusi vērā jaunās nodevas par reklāmu un elektroniskajiem sakariem. Lai arī šīs nodevas ir ieviestas ar to pašu normatīvo aktu, ar kuru ieviesa reformu, šīs nodevas neesot iekļautas paziņotā pasākuma darbības lokā.
(71)
Francijas Republika precizē, ka publiskie paziņojumi pirms likuma nobalsošanas, par ko ziņots procedūras uzsākšanas lēmumā un kas vēlāk bija pretrunā šā likuma noteikumiem, nav pietiekami, lai konstatētu Savienības tiesībās noteiktu tiešu saikni starp nodevām un atbalsta finansējumu. Francijas tiesībās šīs nodevas tiek iekasētas valsts kopīgajā budžetā, tās tiek izmantotas visu valsts izdevumu finansēšanā un atbilst budžeta universāluma un vienotības principiem, kas ir daļa no valsts finanšu konstitucionālo normu kopuma. Saskaņā ar 2001. gada 1. augusta konstitutīvā likuma par budžeta likumiem 36. pantu, tādu līdzekļu, kas iekasēti valsts labā, daļēja vai pilnīga piešķiršana juridiskai personai var izrietēt tikai no budžeta likuma noteikumiem, kas šajā gadījumā nepastāv.
(72)
Francijas Republika arī uzsver, ka nepastāv projekts, kura mērķis būtu izveidot saikni starp minētajām nodevām un France Télévisions finansēšanu. Francija precizē, ka, ja vajadzētu plānot režīma struktūras izmaiņas, Francijas iestādes sniegtu jaunu paziņojumu Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punkta noteikumiem.
VI. ATBALSTA IZVĒRTĒŠANA
VI.1. Atbalsta esība Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē
(73)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkts nosaka, ka: “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Šie piemērošanas noteikumi ir izskatīti tālāk.
VI.1.1. Valsts līdzekļi
(74)
Budžeta dotācijas, uz ko attiecas šis paziņojums, tiks katru gadu ierakstītas finanšu likumā, kas nosaka Francijas valsts budžetu. Līdz ar to ir runa par atbalsta pasākumiem, kas tiek piešķirti no valsts līdzekļiem.
VI.1.2. Selektīvās ekonomiskās priekšrocības
(75)
Budžeta dotācijas mehānisms, kas papildina valsts līdzekļus, kas tiek nodoti France Télévisions rīcībā, ir selektīvs, jo France Télévisions būs šo līdzekļu vienīgais saņēmējs. Darbībai paredzētā ikgadējā budžeta dotācija, kuras mērķis ir ļaut turpināt uzņēmuma darbību, pasargās uzņēmumu no komerciālo reklāmas ieņēmumu zaudēšanas, kas līdz šim daļēji finansēja uzņēmuma izdevumus un investīcijas. Tādējādi France Télévisions varēs sasniegt auditorijas daļu, ko tā nevarētu sasniegt bez šīs budžeta dotācijas. Līdz ar to uzņēmums saņem ekonomisku priekšrocību, ko tas nevarētu saņemt citā veidā, vai, ja runa ir par dotāciju - citos tirgus apstākļos, proti, apstākļos, kuros darbojas uzņēmuma privātie konkurenti.
(76)
Komisija atzīmē, ka Francijas Republika nav formulējusi piezīmes, kas apstrīdētu tās apsvērumus procedūras uzsākšanas lēmumā attiecībā uz to, ka plānotās dotācijas neatbilst Altmark judikatūrā izteiktajiem kritērijiem kopumā un līdz ar to sniedz ekonomiskas priekšrocības, kas klasificējamas kā valsts atbalsts (13). Komisija atzīmē arī, ka, neskarot turpmāko France Télévisions pārvaldības un rezultātu attīstību tuvākajos gados, pašlaik Francijas Revīzijas palātas ziņojums par France Télévisions - kas tika publicēts 2009. gada oktobrī pēc procedūras uzsākšanas lēmuma - pamato tās argumentāciju par to, ka ceturtais noteikums netiek pildīts.
(77)
Kopumā no iepriekšminētā izriet, ka budžeta dotācijas no Francijas valsts budžeta līdzekļiem tikai France Télévisions grupai sniegs šim uzņēmumam selektīvas ekonomiskas priekšrocības.
VI.1.3. Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm
(78)
France Télévisions ir aktīvs uzņēmums tādu programmu veidošanā un pārraidē, ko tas komerciāli ekspluatē, proti, pārraidot reklāmas, par ko maksā reklāmdevēji, vai pārraidot savā programmā sponsorētus raidījumus, pārdodot savas pārraidīšanas tiesības vai pērkot šādas tiesības. Šīs komerciālās darbības notiek, konkurējot ar citiem telekanāliem, piemēram, TF1, M6, Canal + jo īpaši Francijā, kur, kā to norāda Francijas iestādes, France Télévisions grupa ir lielākā audiovizuālo pakalpojumu grupa. 2010. gadā France Télévisions tirgus daļai vajadzētu sasniegt aptuveni 10 %, kas to padara par trešo lielāko pakalpojumu sniedzēju Francijas tirgū.
(79)
Līdz brīdim, kad 2011. gada beigās tiks pārtraukta komerciālās reklāmas pārraidīšana, France Télévisions turpinās aktīvi darboties Francijas televīzijas komerciālās reklāmas tirgū un konkurēs ar citām raidorganizācijām, lai arī tam būs laika nišu ierobežojumi. Pat pēc 2011. gada France Télévisions varēs reklāmdevējiem piedāvāt savus pakalpojumus, lai pārraidītu reklāmas produktiem, kas tiek prezentēti ar vispārīgu nosaukumu, vai lai piedāvātu raidījumu sponsorēšanu, konkurējot ar citām Francijā aktīvām raidorganizācijām. Pat ja France Télévisions konkurenti būs pilnībā izmantojuši France Télévisions gandrīz pilnīgo atkāpšanos no reklāmas tirgus reformas dēļ, France Télévisions tomēr turpinās pastāvēt šajā tirgū. Apjomu un aizņemtās tirgus daļas ziņā attiecībā pret pastāvīgajiem konkurentiem salīdzinājumā ar 2007. gadu, pamatojoties uz France Télévisions reklāmas un sponsorēšanas ieņēmumu aplēsēm, ko ir iesniegušas Francijas iestādes, 2012. gadā France Télévisions vēl aizņems 3,3 % tirgus, bet TF1 un M6 aizņems attiecīgi aptuveni 50 % un 20 % tirgus.
(80)
France Télévisions varēs sasniegt auditorijas daļu, ko tā nevarētu sasniegt, ja tai nebūtu minētās budžeta dotācijas, kas savukārt var ietekmēt citu raidorganizāciju skatītāju reitingu un tātad ietekmēt arī citu raidorganizāciju komercdarbību tā, ka konkurences noteikumi tiek izkropļoti. Jebkurā gadījumā France Télévisions paliks tikpat aktīvs audiovizuālo autortiesību pirkšanas un pārdošanas tirgū kā svarīgs sarunu partneris, pateicoties minētajam atbalstam. Investīciju saglabāšana programmu sastādīšanai, ko nodrošina budžeta dotācijas, ietekmē arī to, cik lielā mērā France Télévisions var būt pārdevējs un pircējs šajā tirgū.
(81)
No iepriekšminētā izriet, ka budžeta dotācijas no Francijas valsts budžeta tikai France Télévisions grupai izkropļo vai vismaz draud izkropļot konkurenci, kas pastāv pārraižu komerciālās ekspluatācijas jomā Francijā un, zināmā mērā, arī citās dalībvalstīs, kur tiek pārraidītas France Télévisions programmas.
(82)
Audiovizuālo programmu un pārraides tiesību pārdošanas un pirkšanas tirgiem, kuros darbojas France Télévisions, piemīt starptautiska dimensija, pat ja pirkšana notiek ar teritoriālu ierobežojumu, kas parasti aptver vienu dalībvalsti. Turklāt France Télévisions programmas, kuru pārraidīšanu var nodrošināt, pateicoties valsts atbalstam, tiek uztvertas citās dalībvalstīs, piemēram, Beļģijā un Luksemburgā. Visbeidzot, France Télévisions pārraida arī programmas internetā, kas ir pieejams ārpus Francijas.
(83)
Šādos apstākļos plānotās budžeta dotācijas var kropļot konkurences apstākļus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
VI.1.4. Secinājums par valsts atbalsta pastāvēšanu
(84)
Ņemot vērā iepriekš teikto, budžeta dotācijas, ko Francijas Republika plāno piešķirt France Télévisions, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, un ir jāizskata to saderība ar iekšējo tirgu.
VI.2. Saderība, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktu
(85)
Līguma par Eiropas Savienības darbības 106. panta 2. punkts nosaka, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.”
(86)
Savā paziņojumā par apraidi Komisija uzskaita principus, ko tā ievēro, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbības 107. pantu un 106. panta 2. punktu attiecībā uz sabiedrisku raidorganizāciju finansēšanu no valsts līdzekļiem. Šajā sakarā Komisijas izvērtējums attiecas uz šādiem diviem aspektiem:
-
sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma precīzas un skaidras definīcijas pastāvēšana normatīvajā aktā, ieskaitot jauna svarīga pakalpojuma sniegšanas uzdevumu, kas ir pakļauts efektīvas kontroles mehānismiem, ko veic no raidorganizācijas neatkarīga organizācija,
-
šim uzdevumam nepieciešamo kompensāciju no valsts līdzekļiem proporcionalitāte un pārredzamība tā, lai šīs kompensācijas nepārsniedz sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma radīto neto izmaksu summu, kas arī ir jāpakļauj efektīvai kontrolei.
VI.2.1. Efektīva kontrolei pakļauta sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma precīza un skaidra definīcija normatīvajā aktā
(87)
Kā minēts iepriekš, Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu nav izteikusi šaubas tajā minēto iemeslu dēļ ne par sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma, kas France Télévisions jāpilda saskaņā ar oficiāliem normatīvajiem aktiem, definīcijas un pilnvaras adekvātumu, ne par ārējās kontroles pasākumu adekvātumu, ar kuriem kontrolē veidu, kā France Télévisions pilda tam uzdotos pienākumus, kas aprakstīti iepriekš. Komisija arī uzskata, ka 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 grozītās redakcijas attiecīgie noteikumi (43.-11., 44., 48. un 53. pants) un to dekrētu un normatīvo aktu noteikumi, ar kuriem tiek piemērots likums, jo sevišķi, kas attiecas uz specifikācijām (2009. gada 23. jūnija Dekrēts Nr. 2009-796) un uz mērķu un līdzekļu līgumu, bija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanas noteikumiem par tādu atbalstu sabiedriskām raidorganizācijām izvērtēšanu, kas minēti paziņojumā par sabiedrisko apraidi.
(88)
Šis secinājums bija analogs secinājumiem, ko Komisija jau bija sniegusi par šo jautājumu, piemērojot tolaik piemērojamo paziņojumu, savos 2003. un 2005. gada lēmumos attiecībā uz France 2 un France 3 un 2008. un 2009. gada lēmumos attiecībā uz France Télévisions.
(89)
Tas nozīmē, ka pilnīgas skaidrības nolūkā ir jāizskata vispārīgie komentāri, ko sniegušas atsevišķas ieinteresētās personas, kuras mēģina apgalvot, ka sabiedrisko televīziju un to konkurentu veidotās programmas it kā esot līdzīgas, ko savukārt apstrīd citas ieinteresētās personas savos komentāros, bet šie komentāri nevar mainīt šo izvērtējumu.
(90)
Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību grozītā redakcija plaši, kvalitatīvi, bet precīzi definē France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevumus. Šim uzņēmumam ir jāmērķē uz plašu publiku un tā piedāvājumam jābūt diversificētam, lai tas atbilstu mērķim nodrošināt sabiedrības demokrātiskas, sociālas, pilsoniskas un kultūras vajadzības, ievērojot plurālismu. Tas, ka atsevišķiem konkurentiem to dalības Eiropas Raidorganizāciju apvienībā (EBU) dēļ ir pienākums ievērot apvienības statūtus, kā to norāda Francijas telekomunikāciju un elektronisko sakaru federācija (FFTCE), nerada šķērsli tam, ka pastāv sabiedriskā pakalpojuma specifiski pienākumi, kas ir precizēti Francijas Republikas normatīvajos aktos, kas, pretēji pienākumiem, kas izriet no dalības EBU, ir obligāti tikai France Télévisions.
(91)
Ciktāl tas ir faktiski nepieciešams, France Télévisions pienākumi ir precizēti specifikācijās un mērķu un līdzekļu līgumā un ir papildināti ar precīziem un kvantitatīviem rādītājiem, kas uzņēmumam ir jāsasniedz savā programmu piedāvājumā, kam savukārt nav pakļautas konkurējošās raidorganizācijas. Valsts līdzekļi, kas ir piešķirti France Télévisions, tiek piešķirti, lai sasniegtu mērķus un izpildītu sabiedriskā pakalpojuma pienākumus, kas vispārējas nozīmes nolūkā ir noteikti normatīvajos aktos, lai gan privātie līdzekļi, kas tiek piešķirti konkurējošām raidorganizācijām, tiek piešķirti tikai peļņas nolūkā. Tādu ierobežojumu pastāvēšana, kas ir reglamentējoši vai ko brīvi uzņēmušies operatori savā apraides darbībā, nenozīmē, ka pastāv nediferencēts piedāvājums starp valsts un privātām raidorganizācijām. Šie sabiedriskā pakalpojuma pienākumi, kas izriet no likuma, pretēji pienākumiem, kas izriet no dalības EBU, attiecībā uz to izpildi tiek pakļauti regulārām ārējām kontrolēm, jo sevišķi parlamentārām kontrolēm.
(92)
Turklāt Dramatisko autoru un komponistu biedrība (SACD) izceļ France Télévisions ciešās saistības radīt oriģinālus franču audiovizuālos un kinematogrāfijas autordarbus salīdzinājumā ar konkurentiem, kas ir pakļauti daudz mazākām saistībām. Protams, SACD novērojumi nepierāda un neilustrē iemeslus, kuru dēļ importēti ne-franču darbi, kas, iespējams, nāk no citām dalībvalstīm, būtu uzskatāmi par mazāk kvalitatīviem nekā tie, ko finansēs France Télévisions. Taču, atšķirībā no konkurentiem, šāds pienākums un saistības attiecībā uz oriģināldarbu radīšanu veicina un ir tieši saistītas ar Francijas sabiedrības sociālajām un kultūras vajadzībām, kas France Télévisions jāievēro, veidojot savas programmas, jo to nosaka uzņēmuma pienākums sniegt vispārējas nozīmes pakalpojumu.
(93)
Ņemot vērā Francijas Republikas sniegto informāciju, šis pozitīvais vērtējums par France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma definīciju un kontroli ir jāizvērš tā, lai tas attiecas uz mehānismiem, kas tiek piemēroti jaunu svarīgu audiovizuālo pakalpojumu izveidei paziņojuma par apraidi izpratnē, kas tiek piemērots pēc šī procedūras uzsākšanas lēmuma. Šie pakalpojumi, kas izvērš pārraidīto programmu piedāvājumu citos veidos vai formātos, ir iekļauti France Télévisions specifikācijās un mērķu un līdzekļu līgumos, kuros ir precizēti likumā noteiktie vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes sabiedriska pakalpojuma uzdevumi. Šie dokumenti tiek pieņemti ar dekrētu, kā minēts iepriekš, lai uz jau paredzētajiem un turpmākajiem jaunajiem pakalpojumiem attiektos tās pašas specifiskās ikgadējās ex ante konsultāciju un ex post izpildes kontroles procedūras, kas attiecas uz minētajiem uzdevumiem.
(94)
Līdz ar to France Télévisions noteiktā sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma definīcija, kā arī ar to saistītie kontroles mehānismi atbilst paziņojumā par apraidi noteiktajiem noteikumiem un principiem, kas izriet no Savienības tiesu judikatūras.
VI.2.2. Valsts finansējuma proporcionalitāte un pārredzamība
(95)
Francijas Republikas paziņotajam finansējuma mehānismam, kurā ietilpst ikgadējā dotācija kompensācijai par reklāmas pārraidīšanas samazināšanu un pēc tam pārtraukšanu, ir jābūt ilgstošam un tāpēc jāpaliek spēkā arī pēc likumā noteiktā datuma, kad tiks pārtraukta reklāmas pārraidīšana, proti, pēc 2011. gada novembra.
(96)
Ikgadējais valsts finansējums sastāvēs no pabalsta, ko izmaksā no ieņēmumu par valsts radio un TV abonentmaksu daļas, ko agrāk sauca par TV abonentmaksu, un no ikgadējas dotācijas, kas paredzēta 2009. gada 5. marta Likumā Nr. 2009-258. Atbalstu, ko apstiprinājusi Komisija savā 2005. gada 20. aprīļa lēmumā un ko nemaina plānotais mehānisms, papildinās budžeta dotācija, kuras precīzs apjoms tiks noteikts katru gadu budžeta likumā kārtējam finanšu gadam. Savās piezīmēs Francijas Republika precizē, ka pirms katra finanšu gada paredzētās sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma neto izmaksas ļaus noteikt ex ante ikgadējās dotācijas summu.
(97)
Tieši tas arī izriet no indikatīvajām aplēsēm, ko sniegušas Francijas iestādes atbildē uz šaubām, ko Komisija izteikusi procedūras uzsākšanas lēmumā. Komisija norāda uz aptuvenību, ko Francijas iestādes piešķir biznesa plāna prognozēm, un uzskata, ka uzņēmumam, kam ir uzdots sabiedriskā pakalpojuma pienākums un kam tāpēc jāuzņemas izdevumu saistības uz vairākiem gadiem, būtu lietderīgi izmantot finanšu ietvaru, kas paredzēts mērķu un līdzekļu līguma papildlīgumā iekļautajā biznesa plānā. Tomēr uzrādītie indikatīvie kopējie valsts līdzekļi ir salīdzināmi, lai arī mazāki, ar šī pakalpojuma sniegšanas bruto izmaksām, kas prognozētas laikposmam no 2010. līdz 2012. gadam.
(98)
Ņemot vērā bruto izmaksu, kas ir mazāk mainīgas, nekā komercieņēmumi, kas ļauj noteikt neto izmaksas, relatīvo paredzamību, biznesa plāna indikatīvie skaitļi apstiprina a priori Francijas Republikas apgalvojumu par sabiedriskā pakalpojuma neto izmaksu kritērija noteicošo raksturu, lai noteiktu turpmākās ikgadējās dotācijas lielumu. Tādējādi valsts piešķirtā finanšu kompensācija, ko ievieš ar 2009. gada 5. marta Likumu Nr. 2009-258, veidos apstiprināto budžeta dotāciju, nenosakot tās summu, attiecībā uz iespējamu prognozi, kādiem būtu jābūt ieņēmumiem no reklāmas, kas ir zaudēti reklāmas pārraidīšanas pārtraukšanas dēļ.
(99)
Šāda pieeja šķiet objektīvi pamatota. Atbalsta daudzgadīguma dēļ dotācijas summas noteikšana attiecībā pret to, kādi būtu bijuši ieņēmumi no reklāmas, ja reklāmas pārraidīšana netiku pārtraukta saskaņā ar likumu, piemēram, nosakot summu, pamatojoties uz to, kādi bija ieņēmumi pirms reformas paziņošanas un ieviešanas, to koriģējot atkarībā no televīzijas reklāmas tirgus attīstības, kļūtu arvien nepamatotāka. Ja dotācijas summa tiktu aprēķināta šādi attiecībā pret iedomātiem ieņēmumiem, sabiedriskā pakalpojuma bruto izmaksu lielāka samazināšana nekā paredzēts, kas izrietētu, piemēram, no turpmākas sinerģijas France Télévisions vienota uzņēmuma izveides gadījumā, varētu radīt risku, ka kompensācija no valsts līdzekļiem tiek pārmaksāta.
(100)
Veids, kā aprēķināt ikgadējo dotāciju attiecībā pret sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izmaksām, atņemot atlikušos neto komercieņēmumus, ir saskanīgs ar Francijas Republikas apņemšanos, kas tagad ir iekļauta Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību jaunās redakcijas 44. pantā un Dekrēta par finansiālajām attiecībām starp Francijas valsti un valsts audiovizuālā sektora organizācijām 2. pantā, lai France Télévisions piešķirtie valsts līdzekļi nepārsniedz uzņēmumam uzticēto sabiedriskā pakalpojuma pienākumu izpildes neto izmaksas. Kā atgādina Francijas iestādes, šī apņemšanās un iepriekšminētie noteikumi ir pilnībā piemērojami paziņotajai budžeta dotācijaii un ikgadējam valsts finanšu mehānismam, kas no šī brīža ir kļuvuši par tā neatņemamu sastāvdaļu.
(101)
Līdz ar to ikgadējās dotācijas aprēķināšanas metode attiecībā uz sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma neto izmaksām - no kurām tātad tiek atņemti atlikušie neto komercieņēmumi, ir jāuzskata par proporcionālu Komisijas paziņojuma par apraidi izpratnē.
(102)
Šajā sakarā atsevišķu ieinteresēto trešo personu pretējās piezīmes nevar apstrīdēt šo secinājumu:
-
FFTCE komentārus, kuros apgalvots, ka kompensācija par atņemto iespēju saņemt ieņēmumus no reklāmas, kas neietilpst sabiedriskā pakalpojuma uzdevumā, nevar attiekties uz šī uzdevuma finansēšanu, nevar ņemt vērā tāpat kā M6 izteiktos komentārus par komercieņēmumu zaudēšanas mainīgajām un tāpēc neprecīzajām prognozēm; ikgadējās dotācijas summa būs jānosaka ex ante atkarībā no France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma neto izmaksām, jo Francijas Republikas prognozētajām summām 2010., 2011. un 2012. gadam ir tikai indikatīvs raksturs,
-
M6 piezīmes, kurās mēģināts apgalvot, ka izmaksu uzskaites instrumentu šķietamā neesība uzņēmumā France Télévisions, kā to norādījusi Francijas Revīzijas palāta, strukturāli radītu kompensācijas pārmaksu, jo dotācija balstītos uz neobjektīvām izmaksām, tāpat kā TF1 komentāri par nepārvaldītu vai slikti pārvaldītu izmaksu kompensācijas pārmaksu nav pamatoti; pirmkārt, 2009. gada oktobrī Revīzijas palāta secināja, ka nepastāv vadības instrumenti, kuros integrēti France Télévisions grupas meitas uzņēmumu izmaksu uzskaites instrumenti un nevis, ka nepastāv izmaksu uzskaites un pārvaldības instruments; katram France Télévisions grupas uzņēmumam ir izmaksu uzskaite,
-
otrkārt, kompensācijas saderības ar iekšējo tirgu izskatīšana, pretēji France Télévisions ekonomisko priekšrocību esības izskatīšanai, neattiecas uz izmaksām, kas varētu rasties vidējam un labi pārvaldītam sektora uzņēmumam, lai sniegtu vispārējas nozīmes pakalpojumu, bet gan uz izmaksām, kas faktiski radīsies France Télévisions, ieskaitot nākotnē paredzēto samazinājumu; bet, kā norādīts iepriekš, valsts līdzekļu kopējā summa, kas jāpiešķir France Télévisions, a priori būs mazāka par izmaksām, kas uzņēmumam rodas, sniedzot sabiedrisko pakalpojumu, un tā tiks noteikta tā, lai izvairītos no kompensāciju pārmaksas, kad tiks atņemti neto komercieņēmumi.
(103)
Šajos komentāros, kas nav pamatoti attiecībā uz ikgadējo dotāciju summas noteikšanu ex ante, nav arī ņemta vērā ex post kontroles mehānismu pastāvēšana. Kā izklāstīts iepriekš, finanšu gada dotācijas summas ex ante noteikšanu budžeta likumā papildinās ex post kontroles mehānismi un, ja nepieciešams, kompensācijas pārmaksas atgūšana.
(104)
Paziņojums par apraidi paredz, ka dalībvalstīm ir jāizveido atbilstoši mehānismi, lai novērstu jebkādu kompensācijas pārmaksu, veicot regulāras kontroles par valsts līdzekļu izlietošanu. Paziņojumā minētās kontroles efektivitātei jāizriet no tās regularitātes, ko veic neatkarīga organizācija, un kontrole jāpapildina ar mehānismiem, kas ļauj atmaksāt kompensācijas iespējamu pārmaksu vai kas ļauj nākamajā taksācijas gadā piešķirt pareizu kompensāciju ar iespējamu rezervi, kas nepārsniedz 10 % no sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas izmaksām, vai atgūt iespējamas šķērssubsidēšanas līdzekļus.
(105)
1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 44. pantā precizēts, ka “valsts līdzekļi, kas piešķirti valsts audiovizuālā sektora organizācijām, lai kompensētu tām uzticētos sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumus, nevar pārsniegt minēto pienākumu izpildes izmaksu summu”. Šis noteikums izriet no Francijas Republikas uzņemtajām saistībām speciāli iekļaut likumā principu par sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma kompensācijas nepārmaksu tās procedūras ietvaros, kas savukārt bija par pamatu Komisijas 2005. gada 20. aprīļa Lēmumam par saderību attiecībā uz tādu līdzekļu izmantošanu, kas iegūti no abonentmaksas (14).
(106)
2007. gada 15. maija Dekrēta Nr. 2007-958 par finansiālajām attiecībām starp Valsti un audiovizuālās saziņas valsts sektora organizācijām 2. pants ietver tādu pašu formulējumu kā 1986. gada 30. septembra likuma 53. pants, ņemot vērā “tiešos vai netiešos ieņēmumus no sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas uzdevuma”, un precizē, ka sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes izmaksas tiek aprēķinātas, veicot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti. Dekrēta 3. pantā paredzēts, ka France Télévisions un tās meitas uzņēmumiem ir pienākums ievērot tirgus noteikumus attiecībā uz visām to komercdarbībām un ka kādai ārējai organizācijai ir jāsagatavo ikgadējs ziņojums par šī pienākuma izpildi, kas pēc tam tiek nodots atbildīgajam ministram, Nacionālajai Asamblejai un Senātam. Šis pēdējais noteikums ir arī minēts Francijas Republikas saistībās un Komisijas 2005. gada 20. aprīļa lēmumā, kas minēts 7. apsvērumā.
(107)
Eiropas Savienības Vispārējā tiesa nosprieda, ka gan noteikumi par kompensācijas nepārmaksāšanas principu, gan kontrole un pārbaude par to, kā France Télévisions piemēro noteikumus savai komercdarbībai, atbilst Komisijas izteiktajām bažām procedūras laikā, kuru rezultāta tika pieņemts 2005. gada 20. aprīļa lēmums (15). Vispārējā tiesa (16) arī apstiprināja, ka ir lietderīgi veikt ex post kontroles par šo saistību ievērošanu.
(108)
Komisija saņēma un izskatīja ziņojumus par dekrēta 2. un 3. panta izpildi par 2007. un 2008. finanšu gadu (saskaņā ar dekrēta 3. pantu sagatavotos ziņojumus 2007. gadā sertificēja revidenti PriceWaterhouseCoopers un KPMG, bet 2008. gada ziņojumu - Cabinet Rise), kā arī 2. pantā paredzēto ziņojuma projektu par 2009. gadu. Pieejamajos ziņojumos secināts, ka France Télévisions grupai piešķirto valsts līdzekļu apjoms nav pārsniedzis uzņēmumam uzticētā sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izpildes neto izmaksas un ka France Télévisions ir ievērojis tirgus noteikumus visās savās komercdarbībās. Tātad tas izslēdz iespējamas šķērssubsīdijas starp komercdarbībām un sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas darbībām. Minētie ziņojumi norāda arī uz to, ka izmaksu un sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas līdzekļu grāmatvedības uzskaite dažādajos France Télévisions telekanālos ir iespējama ar pastāvošajiem grāmatvedības instrumentiem, pretēji tam, ko apgalvo M6.
(109)
Paziņotajai budžeta dotācijai tiks piemērota Dekrētā Nr. 2007-958 paredzētā valsts līdzekļu ex post kontroles procedūra. Kopš kontroles ieviešanas kopējie valsts līdzekļi, kas piešķirti France Télévisions, nav bijuši pietiekami, lai segtu sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma izpildes neto izmaksas, līdz ar to jautājums par kompensācijas iespējamo pārmaksu nav bijis aktuāls. Kas attiecas uz vidējā termiņa izmaksu un ieņēmumu prognozēm, kas minētas biznesa plānā un attēlotas iepriekš redzamajā 1. tabulā, 2012. gadā ir paredzēts neliels pārpalikums, kas būtu jāpiešķir prioritārā kārtībā izdevumiem par audiovizuālo autordarbu radīšanu, ja šis pārpalikums faktiski apstiprināsies un ja tas nebūs nepieciešams 2010. un 2011. gada zaudējumu novēršanai.
(110)
Jebkurā gadījumā, lai saskaņotu esošo procedūru ar precizējumiem, ko ieviesa ar paziņojumu par apraidi tikai 2009. gadā, Francijas Republika apņemas grozīt 2007. gada 15. maija Dekrēta Nr. 2007-958 2. pantu tā, lai:
-
nodrošinātu, ka gada ziņojumu par nodalīto grāmatvedību, tāpat kā 3. pantā paredzēto ziņojumu, kontrolētu ārēja organizācija, kuras izvēli ir jāapstiprina par komunikāciju atbildīgajam ministram, un lai nodrošinātu, ka šis ziņojums tiek iesniegts iepriekšminētajam ministram, Nacionālajai Asamblejai un Senātam un lai to sagatavo par France Télévisions līdzekļiem,
-
pilnveidotu funkcionālu mehānismu, kam jānodrošina kompensācijas iespējamo pārmaksu vai šķērssubsīdiju efektīva atgūšana, ja nodalītajā grāmatvedībā tādas ir konstatētas un ja tās nav savietojamas ar 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību 53. pantu un Komisijas paziņojumu par apraidi.
(111)
Tādējādi Francijas Republika būs izveidojusi atbilstošus mehānismus, lai veiktu regulāras un efektīvas kontroles par valsts līdzekļu izmantošanu, lai novērstu jebkādu kompensācijas pārmaksu vai šķērssubsīdijas, kā to paredz paziņojums par apraidi.
(112)
Ņemot vērā iepriekš minēto, iespējamie konkurences ierobežojumi, kas izriet no France Télévisions klātbūtnes komerciālajos tirgos, kur tā darbosies arī pēc reformas pilnīgas ieviešanas, tomēr būs visai nenozīmīgi. Šī klātbūtne visticamāk būs ļoti minimāla un tiek prognozēts, ka reforma, kaut vai tikai daļēji, novirzīs televīzijas reklāmas pieprasījumu France Télévisions konkurentiem.
(113)
Kā minēts septiņu televīzijas vai radio kanālu publiskā vēstulē, reformas turpināšana, līdz tā beigsies ar reklāmu pārraidīšanas pārtraukšanu France Télévisions telekanālos, “sniegs privātajiem medijiem tiem nepieciešamo izaugsmi”, bet reklāmas pārraidīšanas turpināšanās “radītu kaitīgas sekas visiem franču medijiem un būtiski mainītu iesaistīto pušu ekonomiskās perspektīvas.” (17)
(114)
Citos vārdos, France Télévisions daļējā atkāpšanās un akcenta likšana uzņēmuma ieņēmumu (komerciālu vai no valsts kā kompensāciju) struktūras līmenī uz tādu programmu pārraidīšanu, kas atbilst uzņēmuma vispārējās nozīmes uzdevumam, nesaņemot tiešu finansējumu par skatītāju auditoriju, mazina potenciālos konkurences ierobežojumus tajos konkurences tirgos, kur darbojas France Télévisions. Šī atkāpšanās rada iespēju, ka tirgū varētu ienākt jauni dalībnieki, kuru klātbūtne reklāmas tirgū pagaidām ir neliela, tādējādi panākot lielāku konkurences dinamiku nākotnē.
(115)
Ņemot vērā Francijas Republikas sniegto informāciju un uzņemtās saistības, izriet, ka valsts finansējuma mērķis būs ļaut France Télévisions segt neto izmaksas, kas radušās, pildot uzdotos pienākumus, un šis finansējums būs jāattiecina tikai uz minētajām izmaksām un to pakļaus ex post kontrolēm, kas atbilst piemērojamā paziņojuma par apraidi kritērijiem. Turklāt, tā kā France Télévisions samazinās savu klātbūtni konkurences tirgos, plānotais atbalsts neietekmēs tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm, tādējādi Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta noteikumi tiek ievēroti.
(116)
Turklāt Francijas Republika apņemas iesniegt Komisijai ikgadēju ziņojumu līdz 2013. gadam, kad valsts audiovizuālā sektora reformai ir jābūt pabeigtai, kas ļaus izsekot svarīgākajiem reformas ieviešanas aspektiem attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem, proti, ikgadējās kompensācijas un ex post kontroles mehānismiem, noteikumiem, ko France Télévisions piemēro savai komercdarbībai, France Télévisions vietas attīstībai šajā tirgū, kā arī mērķu un līdzekļu līguma ikgadējai izpildei.
(117)
Ņemot vērā reformas plašumu, reformas ieviestās France Télévisions sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma finansēšanas inovācijas, reformas ietekmi uz France Télévisions izmaksu un ieņēmumu attīstību un ietekmi uz to tirgu neskaidro ekonomisko nākotni, kas ietekmē France Télévisions un konkurentu komercieņēmumus, šī apņemšanās ļaus Komisijai pārbaudīt reformas ieviešanu un sekot tai līdzi, kā arī sekot līdzi Francijas Republikas uzņemtajām saistībām šīs procedūras ietvaros.
(118)
Savā procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija izteica bažas par iespējamas tiešas saiknes pastāvēšanu starp ieņēmumiem no jaunajām nodevām par reklāmu un elektroniskajiem sakariem un ikgadējo dotāciju, kas tiks piešķirta France Télévisions, sākot ar 2010. gadu. Ja šāda saikne būtu, vajadzētu uzskatīt, ka šīs nodevas ir neatņemama atbalsta sastāvdaļa, un līdz ar to tās būtu jāpakļauj pārbaudei par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. Ja 2009. gadā šādas saiknes pastāvēšana tika izslēgta, ņemot vērā jo īpaši 2009. gada 5. marta Likuma Nr. 2009-258 par valsts audiovizuālo sektoru spēkā stāšanās un ieviešanas datumu, bažas joprojām bija par nākotni, ņemot vērā Francijas augstāko iestāžu sniegtos paziņojumus.
(119)
No Eiropas Savienības Tiesas judikatūras, kas apstiprināta ar 2008. gada 22. decembra spriedumu prejudiciālā lietā Régie Networks (C-333/07) (99. punkts), izriet, ka, “lai nodevu varētu uzskatīt par atbalsta pasākuma būtisku daļu, atbilstoši attiecīgam valsts tiesiskajam regulējumam jāpastāv ciešai saiknei starp attiecīgo nodevu un atbalstu tādā ziņā, ka nodevas ieņēmumi noteikti tiek izlietoti atbalsta finansēšanai un tieši ietekmē atbalsta lielumu un līdz ar to šī atbalsta saderīguma ar kopējo tirgu vērtējumu” (18). Tiesas noteiktie divi nosacījumi, proti, attiecīgs valsts tiesiskais regulējums un tieša ietekme uz atbalsta lielumu, tiek izskatīti tālāk.
(120)
Francijas tiesībās saskaņā ar 2001. gada 1. augusta konstitutīvā likuma par budžeta likumiem 36. pantu, tādu līdzekļu, kas iekasēti Francijas valsts labā, daļēja vai pilnīga piešķiršana juridiskai personai var izrietēt tikai no budžeta likuma noteikumiem. Tātad budžeta likumam būtu speciāli jāparedz, ka ar 2009. gada 5. marta Likumu Nr. 2009-258 ieviestās reklāmas un elektronisko sakaru nodevas ieņēmumi pilnībā vai daļēji tiks novirzīti France Télévisions finansēšanai. Pašreiz šāds noteikums nav pieņemts. Nākotnē Francijas Republika apņemas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punkta noteikumiem sniegt Komisijai jaunu paziņojumu par jebkurām iecerēm veikt izmaiņas atbalsta režīma struktūrā. Šādos apstākļos cieša saikne starp minēto atbalstu un jaunām nodevām atbilstoši valsts tiesiskajam regulējumam nav konstatēta Tiesas judikatūras izpratnē.
(121)
Turklāt ir redzams, ka noteicošais kritērijs, lai noteiktu ikgadējās budžeta dotācijas summu, ko pieskaita summai, ko paredzēts piešķirt no valsts radio un TV abonentmaksas ieņēmumiem, būs France Télévisions uzticētā sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma neto izmaksu summa, nevis no jaunajām nodevām iegūto ieņēmumu summa. Sabiedriskā pakalpojuma indikatīvās izmaksas ir un būs pakļautas ex ante prognozēm mērķu un līdzekļu līgumā atbilstoši 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību grozītās redakcijas 53. pantam, budžeta likuma projektā paredzētās ikgadējās dotācijas lielumu noteiks atkarībā no prognozētajām neto izmaksām un būs jākonstatē atbilstība starp prognozēm un rezultātiem un, ja nepieciešams, summu koriģēs ex post ziņojuma ietvaros, ko paredz 2007. gada 15. maija Dekrēta Nr. 2007-958 par finansiālajām attiecībām starp Valsti un audiovizuālās saziņas valsts sektora organizācijām 2. pants. Tā kā izmaksas rodas neatkarīgi no līdzekļiem, kas iekasēti no nodevām, ieņēmumi no nodevām nevar tieši ietekmēt atbalsta summu. Turklāt nodevas likmes, ko sākotnēji paredzēja Francijas valdība, tika pazeminātas likuma galīgajā redakcijā, par ko nobalsoja Parlaments, izvairoties no tā, ka vienlaicīgi un proporcionāli samazinās dotācija, kas jāpiešķir France Télévisions.
(122)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar 2009. gada 5. marta Likumu Nr. 2009-258 ieviestās reklāmas un elektronisko sakaru nodevas nav atbalsta neatņemama sastāvdaļa, un līdz ar to tās nav jāiekļauj pārbaudē par atbalsta saderīgumu ar iekšējo tirgu pretēji tam, kā uzskata atsevišķas ieinteresētās trešās personas, proti, ACT, FFTCE, Privāto kanālu asociācija, M6 un TF1.
(123)
Šis secinājums neskar minēto nodevu un to specifisko nosacījumu kā atsevišķu pasākumu saderīgumu ar Eiropas Savienības tiesībām, jo īpaši, kas attiecas uz elektronisko sakaru nodevu, attiecībā uz jautājumiem, kas izskatīti pārkāpuma procedūras Nr. 2009/5061 ietvaros attiecībā uz Direktīvu 2002/20/EK vai attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (19).
(124)
Komisija ņem vērā Francijas paziņojumu, ar ko tā izslēdz minētās nodevas no sava paziņojuma, uz ko attiecas šis lēmums.
VII. SECINĀJUMI
(125)
Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija secina, ka ikgadējo budžeta dotāciju par labu France Télévisions, kas ieviesta kā minēts iepriekš, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktam saskaņā ar piemērošanas principiem un noteikumiem, kas paredzēti sabiedriskās apraides sabiedriskajiem pakalpojumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, ko Francijas Republika plāno ieviest France Télévisions labā kā ikgadēju budžeta dotāciju saskaņā ar 1986. gada 30. septembra Likuma Nr. 86-1067 par saziņas brīvību grozītās redakcijas 53. panta VI iedaļu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punktam.
Līdz ar to šī atbalsta īstenošana tiek atļauta.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2010. gada 20. jūlijā