РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1105/2010
(2010. gada 29. novembris),
ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 478/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes augstas stiprības poliestera (“ASP”) pavedienu importam. Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam pagaidu pasākumus nenoteica.
(2)
Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās ASP pavedienu produkcijas Savienībā.
(3)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ietvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriskās informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Ieinteresētajām personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā provizoriskie konstatējumi tika attiecīgi grozīti.
(5)
Attiecībā uz Savienības interešu aspektiem papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
lietotāji Savienībā:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu un uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šo pieprasījumu izteica pēc provizoriskās informācijas izpaušanas. Tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(7)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes ASP importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Attiecīgais ražojums ir ASP pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”) un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
(9)
Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirības starp riepu ražošanā izmantoto pavedienu - tā saukto augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (“AMZS”) pavedienu - un citiem pavedienu veidiem, jo šim veidam, pirms to apstiprina kā atbilstīgu pircēju noteiktajām AMZS specifikācijām, nepieciešama ilgstoša un dārga tehniskā testēšana. Turklāt šī persona apgalvoja, ka nav skaidrs, kādi faktori tika izmantoti, provizoriski nosakot, ka pastāv viens ražojums. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka AMZS un pārējiem pavedienu veidiem ir atšķirīga izmaksu uzbūve.
(10)
Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms būtu jāatzīmē, ka attiecīgajam ražojumam ir vairāki atšķirīgi lietojuma veidi, piemēram, to izmanto riepu stiprināšanai, plato audumu, drošības jostu, gaisa spilvenu, virvju, tīklu un vairāku rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā. Tādējādi ir ļoti daudz dažādu lietojuma veidu, tāpēc pastāv ļoti daudz dažādu ražojuma veidu un specifikāciju.
(11)
Nosakot, ka AMZS un citi pavedienu veidi ir viens ražojums, galvenie kritēriji bija fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Kā skaidrots pagaidu regulas 19. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.
(12)
Par apgalvojumu, ka izmaksu uzbūve atšķiras, būtu jāatzīmē, ka pašas par sevi tās nav izšķirošais kritērijs, nosakot, vai AMZS ir atšķirīgs ražojums salīdzinājumā ar citiem ASP veidiem. Izmaksu, cenu un ražošanas procesa atšķirības pašas par sevi nepamato to, ka noteikts ražojuma veids, piemēram, AMZS, būtu uzskatāms par atšķirīgu ražojumu, ja vien šim veidam nepiemīt tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas citiem ražojuma veidiem.
(13)
Tāpēc AMZS izslēgšana no izmeklēšanas jomas nav uzskatāma par pamatotu, un tādējādi apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida.
(14)
Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērums.
3. DEMPINGS
3.1. Taivāna
3.1.1. Normālā vērtība
(15)
Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu, attīrītas tereftālskābes (PTA) un monoetilēnglikola (MEG), cenas IP bija svārstīgas. Konkrēti noskaidrojās, ka īpaši strauji iepirkuma cenas saruka 2008. gada 4. ceturksnī. Tāpēc ražotājs apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar eksporta cenām, tas būtu jāņem vērā, nosakot viņa normālo vērtību.
(16)
Regulas 18. apsvērumā minēto secinājumu pamatā ir ļoti sīka eksportētāja iesniegto datu analīze, kas tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējuma laikā. Tādējādi uzskatīja, ka šajā gadījumā, nosakot konkrētu IP laikposmu normālās vērtības, ir pamatoti ņemt vērā izejvielu cenu atšķirības.
(17)
Citu piezīmju par pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā aprakstīto metodi nebija. Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības noteikšanā izmantoto metodi var apstiprināt.
3.1.2. Eksporta cena
(18)
Izmeklēšana parādīja, ka iepriekš 15. apsvērumā minētā Taivānas ražotāja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija lielāks IP pirmajā pusē, kad izejvielu cenas bija zemākas. Šis secinājums būtu jāaplūko arī, ņemot vērā 16. apsvēruma saturu.
(19)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 88. apsvērums.
3.1.3. Salīdzinājums
(20)
Normālo vērtību un eksporta cenu noteica saskaņā ar iepriekš paskaidroto. Tādā veidā noteikto minētā ražotāja normālo vērtību un tā eksporta cenu salīdzināja pēc iespējas tuvākos laikposmos, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tas atbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam.
(21)
Netika saņemtas citas piezīmes par Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Tāpēc var apstiprināt pagaidu regulas 89. apsvēruma saturu.
3.1.4. Dempinga starpība
(22)
Jāatgādina, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā tika secināts, ka Taivānas valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis. Pašlaik 15. apsvērumā minētajam Taivānas ražotājam noteiktā galīgā dempinga starpība ir mazāka par de minimis slieksni. Tādējādi tiek apstiprināts, ka Taivānas valsts mēroga galīgā dempinga starpība ir de minimis.
3.2. ĶTR
3.2.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(23)
Jāatgādina, ka pieteicās 11 ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie uzņēmumi IP veidoja 100 % attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma Savienības tirgū. Izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji vai saistītu uzņēmumu grupas, pamatojoties uz augstāko eksporta apjomu, lai noteiktu dempinga apmērus attiecībā uz ĶTR. Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER, tomēr tika atzīts, ka tikai vienam uz to ir tiesības.
(24)
Pēc tam, kad tika publiskoti secinājumi attiecībā uz TER, divi ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iesniedza šādas piezīmes.
(25)
Pirmais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par ierobežojumu klauzulu tā veiktajā uzņēmējdarbībā, grāmatvedības uzskaitē konstatētajām problēmām un maksājumu par noteiktiem aktīviem, piemēram, zemes lietošanas tiesībām.
(26)
Šis eksportētājs atzina, ka tā statūtos ierobežojuma klauzula ir iekļauta. Tas apgalvoja, lai gan to nepierādīja, ka šī klauzula tā darbību juridiski vairs neietekmē. Līdzīgi arī par grāmatvedības uzskaites problēmām uzņēmums atzina, ka pastāv neatbilstības starp grāmatvedības uzskaiti un revidētajiem finanšu pārskatiem, tomēr apgalvoja, ka šīs neatbilstības ir nelielas un tās izskaidrotas izmeklēšanas laikā. Būtu jāpaskaidro, ka problēmas, kuras tika konstatētas minētā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē un kuru dēļ netika piešķirts TER, bija nevis nelielas, bet gan būtiskas, jo īpaši attiecībā uz noteiktu aktīvu grāmatošanu un neatbilstībām, kuras, veicot pārbaudi uz vietas, konstatēja starp noteiktām virsgrāmatām un dokumentiem.
(27)
Otrs ražotājs eksportētājs izteica konkrētas piezīmes par secinājumiem attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, ierobežojuma klauzulu uzņēmējdarbībā un zemes lietošanas tiesību iegādi.
(28)
Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem eksportētājs atkārtoja tos pašus argumentus, kas tika izteikti provizoriskajā posmā, proti, ka kapitāls ir ticis pienācīgi ieguldīts. Tas apgalvoja, ka tehnoloģiskā zinātība ir īpaša zināšanu kategorija, kam nav nepieciešams patents vai reģistrēšana, tāpēc kapitāla ieguldījums ticis veikts pareizi, lai arī tas ir bijis ieguldījums natūrā. Attiecībā uz pēdējiem jautājumiem eksportētājs atkārtoja, ka ierobežojuma klauzula uzņēmumam nav obligāta un ka ieguldījumu prasības, kas saistītas ar zemes iegādi, nav uzskatāmas par izkropļojumu, bet gan ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku.
(29)
Tomēr minētie argumenti jau bija izvirzīti un noraidīti provizoriskajā posmā. Pat ja ieguldījumu prasības ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku, tās nav uzskatāmas par saderīgām ar TER. Netika sniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt TER novērtējumā un pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā izklāstītos provizoriskos secinājumus.
(30)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 52. apsvērumā izdarītie pagaidu secinājumi.
3.2.2. Individuāla pārbaude
(31)
Kā minēts pagaidu regulas 28. apsvērumā, divi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr atsevišķas pārbaudes pieprasījumus varēja izskatīt tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas.
(32)
Šie uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, veicot pārbaudi šādu uzņēmumu telpās:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Uzziņai turpmāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:
1.
Ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas veic, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības.
2.
Uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem.
3.
Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika.
4.
Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības.
5.
Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
(34)
Abu uzņēmumu reģistrācijas dokumentos bija iekļauta ierobežojuma klauzula attiecībā uz pārdošanas apjoma sadalījumu eksporta un iekšzemes tirgū. Vienam eksportētājam konstatēja vairākas neatbilstības un trūkumus pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, tādējādi liekot secināt, ka uzskaite ir neskaidra, tā netiek nedz sagatavota, nedz revidēta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, tika konstatēti zināmi izkropļojumi, kuri saglabājušies no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma zemes lietošanas tiesību iegādi.
(35)
Pamatojoties uz to, tika secināts, ka neviens no abiem uzņēmumiem nav pierādījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju izpildi, un tāpēc tiem nevar piešķirt TER.
3.2.3. Atsevišķs režīms (AR)
(36)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.
(37)
Divi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, neatbilda TER kritērijiem, bet gadījumam, ja tiem netiktu piešķirts TER, pieprasīja AR.
(38)
Uzziņai turpmāk dots īss AR kritēriju kopsavilkums:
1.
Ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.
2.
Eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.
3.
Akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.
4.
Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
5.
Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(39)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika noteikts, ka šie abi izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām AR piešķiršanai.
3.2.4. Analogā valsts
(40)
Kā minēts pagaidu regulas 57. līdz 62. apsvērumā, tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts ĶTR normālās vērtības noteikšanai. Tā vietā par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam tika atzīta Taivāna.
(41)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas ieteica Taivānas vietā kā analogo valsti izmantot Koreju. Tās apgalvoja, ka Koreja ir atbilstīgāka par Taivānu, jo Korejas ražotāji eksportētāji arī izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, to ražošanas galaproduktu salīdzināmība ar ĶTR ražošanas galaproduktiem ir ļoti liela, Korejas iekšzemes tirgus ir liels un salīdzināms ar ĶTR tirgu un Korejā nav uzņēmumu, attiecībā uz kuriem būtu konstatēts dempings.
(42)
Attiecībā uz analogās valsts izvēli tika izmantoti šādi kritēriji: ražošanas apjoma un galaproduktu salīdzināmība valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, un iespējamajā analogajā valstī, iekšzemes pārdošanas apjoma (darījumu) nesaistītiem klientiem reprezentativitāte salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma eksportu, kura izcelsme ir valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, konkurences līmenis analogās valsts iekšzemes tirgū, pieejas izejvielām un energoresursiem salīdzināmība un iespējamās analogās valsts eksportētāju gatavība sadarboties izmeklēšanā.
(43)
Tika veikts turpmāks izvērtējums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, lai izanalizētu attiecīgos kritērijus. Šī analīze parādīja, ka dažu kritēriju ziņā Koreja un Taivāna tiešām ir līdzīgas. Tomēr šķiet, ka kopumā Taivāna bija vispiemērotākā analogā valsts.
(44)
Izvērtējums parādīja, ka Korejas un Taivānas salīdzināmības līmenis saražoto galaproduktu apjoma ziņā ar ražotājiem ĶTR ir augsts un lielu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu apjomu abās valstīs var salīdzināt ar ĶTR eksportu. Šā kritērija ziņā Korejas salīdzināmības līmenis bija nedaudz augstāks, jo tās ražošanas apjoms ir lielāks nekā Taivānai.
(45)
Tomēr šā kritērija nozīmi nevajadzētu vērtēt augstāk par citiem kritērijiem, piemēram, iekšzemes tirgū veikto pārdošanas darījumu reprezentativitāti salīdzinājumā ar eksportu, pieeju izejvielām un konkurences līmeni analogajā valstī.
(46)
Tika konstatēts, ka gan Korejas, gan Taivānas reprezentatīvu iekšzemes tirgū veiktu pārdošanas darījumu apjoms, kura normālā vērtība nebūtu noskaidrota, salīdzinājumā ar ĶTR eksportu ir augsts. Tomēr tika noteikts, ka salīdzinājumā ar Korejas eksportētāju darījumiem Taivānas eksportētāju veiktie darījumi kopumā ir reprezentatīvāki. Ja par analogo valsti izvēlētos Koreju, būtu jānosaka normālā vērtība lielākam apjomam un vairākiem attiecīgā ražojuma veidiem.
(47)
Attiecībā uz konkurences līmeni viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vienam Taivānas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū ir dominējošs stāvoklis un ka arī tāpēc Taivānu nedrīkstētu izmantot kā analogo valsti.
(48)
Liels ražotāju skaits var liecināt par konkurenci valstī. Tomēr jāpēta arī, vai analogās valsts ražotāji ir iesaistīti tādā konkurencē, kas nodrošina pietiekamu, bet ne pārmērīgu peļņu.
(49)
Tika konstatēts, ka Korejā ir četri iekšzemes ražotāji un iekšzemes tirgu papildina ASP imports. Taivānā darbojas divi ražotāji un iekšzemes tirgus izmanto arī ārējus avotus. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, neraugoties uz zemākām izmaksām Korejā, iekšzemes cenu līmenis nebija zemāks par Taivānā esošo. Korejas tirgū vidējā gūtā peļņa bija 18 %, bet Korejas ASP ražotāji gūst peļņu, kas pārsniedz 20 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma. Tas ir daudz vairāk nekā Taivānā, kur peļņa sasniedza 5 līdz 9 %.
(50)
Tāpēc uzskatāms, ka Taivānā konkurences līmenis ir augsts un peļņa nav pārmērīga.
(51)
Attiecībā uz izejvielu pieejamību Koreja pēc Taizemes nepārprotami ir viena no lielākajām PTA ražotājām un eksportētājām pasaulē. Šī Korejas ražotāju konkurences priekšrocība zināmā mērā var skaidrot to, kāpēc izejvielu cena Korejā vidēji bija zemāka nekā Taivānā un ĶTR. Izmeklēšana parādīja, ka vairākums pārbaudīto Korejas uzņēmumu iegūst izejvielas no saistītiem uzņēmumiem vai spēj tās saražot paši. Turpretī Taivānā neviens no izmeklēšanā iekļautajiem uzņēmumiem pats neražoja izejvielas un tās (tāpat kā ĶTR gadījumā) galvenokārt ieguva no saistītām un nesaistītām personām.
(52)
Pieejamā informācija un tas, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem ir saistītie ASP ražotāji ĶTR, liecina, ka grupās tiek izmantoti vieni izejvielu piegādes avoti, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un panāktu labākas cenas. Tādējādi tika uzskatīts, ka izejmateriālu pieejamības apstākļi ĶTR ir ļoti līdzīgi apstākļiem Taivānā.
(53)
Pamatojoties uz to, ir uzskatāms, ka Taivānas izvēle nav nepamatota un šajā gadījumā tā ir atbilstīgāka. Tāpēc Taivāna tiek apstiprināta par analogo valsti.
3.2.5. Normālā vērtība
3.2.5.1. Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER
(54)
Tā kā netika saņemtas piezīmes attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. un 65. apsvērums.
3.2.5.2. Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER
(55)
Kā minēts 15. apsvērumā, viens Taivānas eksportētājs pierādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu iepirkuma cenas IP bija svārstīgas, un apgalvoja, ka tas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību. Šo prasību uzskatīja par pamatotu, un Taivānas, kura šajā gadījumā ir analogā valsts, noteiktā normālā vērtība tika attiecīgi pārskatīta.
3.2.6. Eksporta cena
(56)
Kā skaidrots pagaidu regulas 68. apsvērumā, visi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem klientiem. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. Individuāli pārbaudītie uzņēmumi eksporta pārdevumus veica tieši arī nesaistītiem klientiem, un tādēļ, lai noteiktu minēto uzņēmumu eksporta cenu, arī izmantoja pagaidu regulas 68. apsvērumā aprakstīto metodi.
(57)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.
3.2.7. Salīdzinājums
(58)
Analogajai valstij noteiktās pārskatītās normālās vērtības salīdzināja ar sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu. Kā parādīts 63. apsvērumā, tā rezultātā trijiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika samazināta galīgā dempinga starpība.
(59)
Jānorāda, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā minētā netiešo nodokļu korekcija ir starpība starp pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par eksporta pārdošanas darījumiem, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, kā tika veikta korekcija, un apgalvoja, ka, novērtējot neatmaksāto PVN apmēru, jāņem vērā konkrētām apstrādes un pārdošanas darbībām piemērojamais PVN režīms.
(60)
Attiecībā uz šo apgalvojumu ir norādīts, ka korekciju pamatā bija pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija atbilstīgi importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem - kategorijai, kurā ietilpst PVN. Pamatojoties uz to, šis apgalvojums tika noraidīts.
(61)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums.
3.2.8. Dempinga starpība
(62)
Analogajai valstij, Taivānai, noteiktās pārskatītās vidējās normālās vērtības un salīdzinājums ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu noteica zemāku galīgo dempinga starpību.
(63)
Šī galīgā dempinga starpība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir šāda:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd - 5,1 %,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd - 0 %,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd - 5,5 %,
-
izlasē neiekļautajiem sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem - 5,3 %.
(64)
Uzņēmumiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, galīgās dempinga starpības ir šādas:
-
Oriental Industries (Suzhou) Ltd - 9,8 %,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd - 0 %.
3.3. Korejas Republika
3.3.1. Normālā vērtība
(65)
Tā kā par normālo vērtību, kas paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo minētie secinājumi tiek apstiprināti.
3.3.2. Eksporta cena
(66)
Tā kā par eksporta cenu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums.
3.3.3. Salīdzinājums
(67)
Tā kā par salīdzinājumu netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.
3.3.4. Dempinga starpības
(68)
Tā kā par dempinga starpībām netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus attiecībā uz Koreju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 85. apsvērums.
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošana
(69)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērums.
4.2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(70)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. apsvērums.
4.3. Patēriņš Savienībā
(71)
Jāatgādina, ka Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu, pamatojoties uz sūdzības datiem.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
IP
Tonnas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indekss 2005. g. = 100
100
106
120
109
93
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(72)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. No 2005. līdz 2007. gadam tas palielinājās par 20 % un tad laikā no 2007. gada līdz IP saruka par 27 %. Patēriņš 2008. gadā un IP samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomikas krīzes dēļ.
(73)
Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērums.
4.4. ĶTR, Korejas Republikas un Taivānas imports Eiropas Savienībā
4.4.1. Importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(74)
Jāatgādina, ka Korejas un Taivānas imports netika vērtēts kopā ar importu no ĶTR par dempinga cenām, jo, kā minēts pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā, IP Korejas un Taivānas imports netika veikts par dempinga cenām.
(75)
Jāatzīmē, ka, lai veiktu novērtējumu, vai šajā izmeklēšanā būtu jāveic importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvs novērtējums, tika atsevišķi aplūkots katras valsts imports, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. Tā kā Korejas un Taivānas importa dempinga starpība bija mazāka par de minimis slieksni, tika secināts, ka Korejas un Taivānas imports nebūtu jāvērtē kopā ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Ievērojot šo secinājumu, minēto importu analizēja atsevišķi pagaidu regulas 147. līdz 152. apsvērumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu.
4.4.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR
(76)
Jāatgādina, ka provizoriski tika konstatēts, ka viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic produktu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Līdz ar to šis eksports tika izslēgts no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū. Atsevišķajās pārbaudēs, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka vēl viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Tādējādi arī šo eksportu izslēdza no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to dati par ĶTR importu par dempinga cenām tika pārskatīti.
2. tabula
Imports par dempinga cenām no ĶTR
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
IP
Imports (tonnas)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indekss
100
274
718
898
883
Tirgus daļa
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Vidējā cena EUR/tonnā
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indekss
100
61
55
57
55
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(77)
Pēc datu pārskatīšanas attiecībā uz ĶTR importu par dempinga cenām tika konstatēts, ka tā apjoms attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis vairāk nekā astoņkārtīgi, bet vidējās importa cenas vienlaikus krasi sarukušas par 45 %.
4.4.3. Cenu samazinājums
(78)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. un 111. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. Tomēr, kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, pēc atsevišķo pārbaužu veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP bija par 24,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
4.5. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis
(79)
Jāatgādina, ka līdz ar to, ka tika konstatēts, ka imports no Korejas, Taivānas un diviem Ķīnas uzņēmumiem netiek veikts par dempinga cenām, tas nebūtu jāapvieno ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šo importu neņēma vērā, analizējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un to novērtēja atsevišķi.
(80)
Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.
(81)
Jāatgādina, ka kaitējuma aina bija skaidra jau provizoriskajā posmā un vairākumam kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties: ražošanas apjoms (- 36 %), pārdošanas apjoms (- 29 %), pārdošanas cenas (- 9 %) un tirgus daļa (- 23 %). Turklāt arī ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte (- 16,3 procentpunkti) un naudas plūsma (- 141 %), krasi pasliktinājās, bet ieguldījumi būtiski samazinājās (- 89 %).
(82)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, cenām, krājumiem, nodarbinātību, algām un darba ražīgumu, kā arī Savienības ražošanas nozares finanšu snieguma rādītājiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 126. apsvērumā izdarītie provizoriskie secinājumi.
(83)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli, secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 127. līdz 130. apsvērumā, tiek apstiprināts.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievadpiezīme
(84)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr kas Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(85)
ĶTR imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem par ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām, kā aprakstīts 76. apsvērumā, importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR laikā no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā astoņkārtīgi, un tā tirgus daļa pieauga aptuveni par 16 procentpunktiem. Patēriņš Savienībā minētajā periodā samazinājās par 7 %.
(86)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami kritās (par 29 %), un tādēļ tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentpunktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentpunktiem, turpretī importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās, lai gan pieprasījums Savienības tirgū samazinājās.
(87)
Attiecībā uz importu par dempinga cenām saskaņā ar pārskatītajiem datiem, kā aprakstīts 76. apsvērumā, attiecīgajā periodā tā cenas samazinājās par 45 % un bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu, cenas paaugstināt nevarēja. Rezultātā, kā paskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās - no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP.
(88)
Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas. Nepārtrauktais spiediens uz Savienības tirgu neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas izejvielu cenu sadārdzinājumam, jo īpaši 2008. gadā, kad izejvielu cenas sasniedza augstāko punktu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos.
(89)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi, var apstiprināt, ka lētā ĶTR importa par dempinga cenām uzplūdiem bija būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.
5.3. Citu faktoru ietekme
5.3.1. Bezdempinga imports
(90)
Attiecībā uz ĶTR bezdempinga importa ietekmi jāatgādina, ka tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji ASP importu Savienības tirgū neveic par dempinga cenām. Lai gan nevar izslēgt, ka šis imports, iespējams, zināmā mērā varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apjomu un jo īpaši cenas, kas vidēji bija augstākas par dempinga importa cenām, minētā bezdempinga importa ietekme nav uzskatāma par tādu, kas izjauc cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3.2. Citi faktori
(91)
Jāatgādina, ka cēloņsakarības analīzē aplūkoja arī citus faktorus, proti, pieprasījuma attīstību Savienības tirgū, izejvielu cenu attīstību, Savienības ražošanas nozares ražošanu pašu vajadzībām, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus, importu no citām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, un citu Savienības ražotāju sniegumu.
(92)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cēloņsakarības izvērtējums nepierāda to, ka uz Ķīnas importu netiek attiecināts citu faktoru, kas nav imports par dempinga cenām, izraisītais kaitējums. Konkrēti tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja tādi faktori kā pieprasījuma attīstība un izejvielu cenu kāpums, un tie netika ņemti vērā, izvērtējot cēloņsakarību.
(93)
Attiecībā uz pieprasījuma attīstību jāatgādina, ka, lai gan patēriņš samazinājās, ĶTR importa tirgus daļa tomēr pieauga. Attiecībā uz izejvielu cenu kāpumu jāatzīst, ka IP pirmajā pusē izejvielu cenas paaugstinājās, kā minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Tomēr IP otrajā pusē cenas pazeminājās. Šīs izejvielu cenu svārstības ietekmēja visus uzņēmumus. Turklāt, ja nebūtu ĶTR lētā importa par dempinga cenām izraisītā spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstīgi izejvielu cenu dinamikai. Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 140. apsvērums, un šis apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.
(94)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu pašu vajadzībām vai Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. līdz 143. apsvērums.
(95)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izejvielu izmaksu pārmaiņas, ņemot vērā lēto importu no Korejas un Taivānas.
(96)
Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka Korejas un Taivānas importa cenas visā attiecīgajā periodā joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām. Otrkārt, importa apjoms no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šā imports apjoms un cenas nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma galvenais cēlonis, un tādējādi tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ĶTR importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(97)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums.
(98)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par citiem Savienības ražotājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērums.
(99)
Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zemo rentabilitāti noteica tas, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu raksturo liela tā sauktā “divu posmu ražošanas procesa” klātbūtne, kā arī tas, ka Savienības ražošanas nozare esot kavējusies ieviest moderno, tā saukto “viena posma ražošanas procesu”.
(100)
Būtu jāatzīmē, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto ražojumu klāsts lielā mērā pārklājas. Savienības ražošanas nozare izmanto tā saukto “divu posmu ražošanas procesu”, jo tas ļauj ražot konkrētus ražojumu veidus, kurus tirgū parasti pārdod par augstākām cenām. Kā skaidrots 85. līdz 89. apsvērumā, lēta ASP importa par dempinga cenām no ĶTR klātbūtne ietekmēja Savienības tirgu kopumā, izdarot ievērojamu lejupvērstu spiedienu uz cenām.
(101)
Tāpēc tiek secināts, ka divu atšķirīgu ražošanas procesu klātbūtne pati par sevi nevarēja būtiski ietekmēt peļņas normu, jo īpaši ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām. Turklāt netika iesniegti vērā ņemami pierādījumi, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka jaunāku tehnoloģiju trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozarei radies būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(102)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek secināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 155. līdz 158. apsvērums.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīme
(103)
Savienības interešu izvērtējums ir pielāgots, lai ņemtu vērā dempinga starpības pārskatīšanu saskaņā ar piezīmēm par provizoriskās informācijas atklāšanu un individuālajām pārbaudēm, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tādējādi, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, vairākumam ĶTR importa tiks noteikts maksājums aptuveni 5 % apmērā, kā minēts 63. apsvērumā.
6.2. Savienības ražošanas nozare
(104)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku ar ASP saistītu darbību veikšanai. Visi kaitējuma rādītāji, jo īpaši tie, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu, attiecīgajā periodā uzrādījuši negatīvas tendences. Arī nodarbinātība būtiski samazinājusies par 23 %, kas attiecīgajā periodā atbilst samazinājumam aptuveni par 400 pilna laika ekvivalentiem.
(105)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka fabrikas, kas bija dīkstāvē, pateicoties importam par dempinga cenām, nesen atkal atvērtas. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.
(106)
Tiek sagaidīts, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam vēl pozitīvāk ietekmēs Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu.
(107)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 160. līdz 163. apsvērums.
6.3. Importētāji
(108)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izvērtējumā par pasākumu ietekmi uz importētājiem nav ņemtas vērā grūtības, kas saistītas ar strauju ASP piegādātāju maiņu. Šajā sakarā jāatzīst, ka piegādes avotu maiņa var prasīt zināmu laiku atkarībā no galīgā lietojuma veida. Tomēr būs pieejami citi avoti, tostarp imports no Korejas un Taivānas, kā arī imports no 63. un 64. apsvērumā minētajiem diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem netiks piemērots antidempinga maksājums. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, un tiek apstiprināts provizoriskais secinājums par to, ka pasākumiem nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem.
(109)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. un 165. apsvērums.
6.4. Lietotāji
(110)
ASP lietotāji izrādīja lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšana parādīja, ka ASP no ĶTR iepērk 24 no 33 sadarbībā iesaistītajiem lietotājiem. 12 % šā importa veidoja imports no uzņēmumiem, saistībā ar kuriem netika konstatēts dempings.
(111)
Provizoriskajā posmā tika veikta analīze par pasākumu ietekmi uz lietotājiem, sagrupējot lietotājus četrās atsevišķās ražošanas nozarēs (riepu ražošana, autorūpniecība, virvju ražošana un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošana). Pirms pagaidu pasākumu noteikšanas veica četru lietotāju pārbaudes (divi riepu ražošanas, viens autorūpniecības un viens rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas turpmāka izmeklēšana noteica, kādā mērā pasākumi ietekmēs katru no nozarēm. Lai to panāktu, tika veikti vēl septiņu lietotāju papildu pārbaudes apmeklējumi uz vietas, kā minēts 5. apsvērumā. No 11 kopumā pārbaudītajiem lietotājiem pieci bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, tika pārskatīta pasākumu aplēstā ietekme uz lietotāju peļņas normu, ņemot vērā arī pārskatītās maksājumu likmes un to, ka tika atzīts, ka vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām.
(112)
Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē kopumā no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz anketas jautājumiem. Divus no viņiem pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, bet vienu - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par šo nozari, ASP daļa tās ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota - vidēji mazāka par 1 %. Tikai viens sadarbībā iesaistītais lietotājs importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tomēr viss minētais imports tika veikts no ĶTR uzņēmuma, attiecībā uz kuru netika konstatēts dempings. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamiem datiem, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi neietekmēs riepu ražošanas nozari.
(113)
No lietotājiem autorūpniecības nozarē (kuri galvenokārt ražo drošības jostas un gaisa spilvenus), kas IP veido 5 % no ĶTR izcelsmes ASP importa kopapjoma, kopumā tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudīja divus uzņēmumus, vienu - pirms, bet vienu - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem autorūpniecības nozarē izmantoto Ķīnas ASP daļu pārskatīja, nosakot, ka tā ir 15 %. Pārbaudes apmeklējumi parādīja arī, ka kopumā uzņēmumi, kas izmanto ASP, veido vairāk nekā 30 % no sadarbībā iesaistīto uzņēmumu kopējā apgrozījuma, nevis 4 %, kā noteikts provizoriskajā posmā. Apstiprinājies, ka šīs nozares vidējā peļņa par ražojumiem, kuros izmanto ASP, ir aptuveni 3 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu noteikšana, visticamāk, nopietni neietekmētu autorūpniecības nozari kopumā, jo tā joprojām būtu rentabla, turklāt ĶTR nav galvenais piegādes avots.
(114)
No lietotājiem virvju ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem, un tika veikta viena uzņēmuma pārbaude pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Visi sadarbībā iesaistītie šīs nozares uzņēmumi ir MVU, un tie IP veidoja mazāk par 1 % ĶTR importa kopapjoma. Apstiprinājies, ka ASP uzņēmējdarbības daļa veido aptuveni 18 % no to kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Provizoriski bija noteikts, ka vidējā peļņas norma, ko nozarē iegūst, izmantojot ASP, ir aptuveni 8 %. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma un tam sekojošā anketu atbildēs iesniegto datu labojuma šīs nozares gūtā peļņas norma tika pārskatīta, nosakot to - 0,4 % apmērā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka IP lielākā daļa importa (71 %) bija no ĶTR, bet 22 % importa izcelsme bija Korejā. Ņemot vērā pārskatīto maksājuma apmēru, tomēr ietekme uz šīs nozares uzņēmumiem, ja tie turpinātu ievest ASP no ĶTR, būtu ierobežota. Turklāt pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti.
(115)
Visbeidzot, no lietotājiem rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas 20 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 21 % ĶTR importa kopapjoma. Tika veiktas pārbaudes piecos uzņēmumos, vienā - pirms pagaidu pasākumu noteikšanas un četros - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pamatojoties uz informāciju, kas par šo nozari pieejama pēc pārbaudes apmeklējumiem, ar ASP saistītās uzņēmējdarbības daļa tika pārskatīta, nosakot to 54 % apmērā no kopējās uzņēmējdarbības. Izmeklēšana parādīja, ka šie lietotāji galvenokārt iepērk ASP no ĶTR (42 %) un no Korejas (24 %), bet 29 % iegūst no piegādātājiem Savienībā un trešās valstīs. Dati, ko savāca pārbaudes apmeklējumos pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, noteica šīs nozares gūtās vidējās peļņas normas korekciju, nosakot to 17 % apmērā. Tomēr savāktie dati liecina, ka visai nozarei noteiktā vidējā peļņas norma neparāda situāciju MVU, kur IP peļņas norma vidēji bija negatīva (- 1,9 %). Sliktākā scenārija gadījumā, t. i., ja šie MVU pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pret kuriem noteikti pasākumi, un nemaina piegādes avotu, to rentabilitāte, nosakot galīgos pasākumus, samazinātos no - 1,9 % līdz - 3,3 %. To noteiktu apstāklis, ka šo uzņēmumu ASP importa apjoms no ĶTR ir lielāks salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas joprojām saglabātu augstu rentabilitāti. Tomēr gaidāms, ka šie MVU varētu vismaz daļēji veikt iepirkumu no piegādātājiem, kam netiek piemēroti pasākumi.
(116)
Daži lietotāji apgalvoja, ka provizoriskajā izvērtējumā par Savienības interesēm antidempinga pasākumu ietekme uz to rentabilitāti noteikta par mazu. Tie apgalvoja arī, ka tiem būs grūti novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, un apšaubīja alternatīvu piegādes avotu atrašanas iespēju. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja arī Savienības ražotāju spējas piegādāt vajadzīgos ražojumus. Visbeidzot, tika aplūkots jautājums par pasākumu negatīvo ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi - uz nodarbinātību Savienībā.
(117)
Attiecībā uz apgalvojumu par rentabilitāti izvērtējums, kā pamatā bija pārskatītie dati, ko noteica pārbaudes apmeklējumi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tiešām parādīja, ka pasākumi negatīvi ietekmētu daļu virvju ražošanas un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozares, ja lietotāji, kas pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tiek piemēroti pasākumi, turpinātu to darīt un piegādes avotu nemainītu. Tomēr šī ietekme, visticamāk, būs ierobežota, ņemot vērā maksājuma samazināto līmeni un alternatīvu piegādes avotu esību.
(118)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka lietotāji nevarēs novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, izmeklēšana parādīja, ka dažās nozarēs cenu paaugstināšana patiešām var izrādīties problemātiska. Tomēr jāatgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, vairākumam importa no ĶTR maksājums tiks noteikts aptuveni 5 % apmērā, kā minēts iepriekš 103. apsvērumā. Tāpēc gaidāms, ka lietotāji varētu novirzīt vismaz daļu izmaksu pieauguma uz klientiem, un jebkurā gadījumā pat bez cenu pieauguma tiek lēsts, ka ietekme uz rentabilitāti būs diezgan ierobežota.
(119)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Savienības ražošanas nozare nespētu piegādāt vajadzīgos ražojumus, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšana parādīja, ka pagātnē Savienības ražotāju piegādēs noteiktiem lietotājiem ir bijušas vērojamas neatbilstības. Tomēr izmeklēšana nesniedza pierādījumus tam, ka šādas neatbilstības ir pastāvīgas. Attiecībā uz apgalvojumu par grūtībām mainīt piegādes avotu pārbaudes apmeklējumi patiešām parādīja, ka, pirms ražošanā lielā mērogā būs iespējams izmantot jaunu ASP, tai jāveic vairākas pārbaudes, lai pārliecinātos gan par jaunās izejvielas piemērotību iekārtām, gan par galaproduktu vajadzīgajiem kvalitātes standartiem. Pārbaudes procesa ilgums ir atkarīgs no galaprodukta lietojuma veida. Tāpēc jāatzīst, ka piegādātāju maiņa dažiem lietotājiem var būt ilgs un dārgs process, lai gan dažādā mērā atkarīgs no konkrētajiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumi tomēr parādīja, ka daži uzņēmumi cenšas īstenot piegādātāju loka paplašināšanas stratēģiju, lai izvairītos no paļaušanās tikai uz vienu avotu.
(120)
Dažas ieinteresētās personas pievērsa uzmanību arī MVU situācijai, apgalvojot, ka MVU ir grūtības sameklēt izejvielu iegūšanas avotus, jo tie nesasniedz ražotāju prasīto minimālo pasūtījuma daudzumu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka grūtības saistībā ar minimālo pasūtījuma daudzumu, šķiet, uzņēmējdarbībā pastāv neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti pasākumi. Tāpēc uzskatāms, ka maksājumu noteikšana pati par sevi neietekmēs jau izveidoto uzņēmēju savstarpējo uzņēmējdarbības veikšanas kārtību. Tāpēc šos apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem.
(121)
Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu ticams avots, jo tās ražojumu klāsts ir nepilnīgs, kvalitāte ir zemāka, bet ražojumu cenas - augstākas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pat tad, ja Savienības ražotāji nespētu piegādāt visu vajadzīgo ražojumu klāstu, pastāv alternatīvi piegādes avoti, kas ļautu papildināt ražojumu klāstu. Turklāt samērā zemais maksājuma līmenis neliegtu lietotājiem papildināt ražojumu klāstu, arī joprojām veicot importu no ĶTR. Arī nesen atkal atvērtajām fabrikām, kā minēts iepriekš, vajadzētu palīdzēt risināt šo problēmu, jo tas ļaus veltīt lielāku jaudu plašāka ražojumu klāsta ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(122)
Attiecībā uz apgalvojumu par pasākumu ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi - uz nodarbinātību Savienībā, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ietekmei vajadzētu būt nenozīmīgai.
6.5. Secinājums par Savienības interesēm
(123)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes ASP importam.
7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(124)
Tā kā netika saņemtas citas pamatotas piezīmes, kas mainītu secinājumu par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 183. apsvērums.
7.2. Galīgie pasākumi
(125)
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes ASP importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.
(126)
Ņemot vērā, ka dempinga starpība, kas noteikta Korejai un Taivānai, bija mazāka par de minimis līmeni, Korejas un Taivānas izcelsmes importam nav nosakāmi galīgie antidempinga maksājumi.
(127)
Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas līmenis
Dempinga starpība
Antidempinga maksājuma likme
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
n. p.
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas iesaistījās sadarbībā
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
n. p.
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Visi pārējie ĶTR uzņēmumi
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Importētiem ražojumiem, kurus izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(129)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.
(130)
Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kas bija ieceres pamatā ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja secinājumus.
(131)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.
7.3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(132)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, anulē to provizoriski nodrošinātās summas daļu, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.
8. PROCEDŪRAS PĀRTRAUKŠANA
(133)
Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Korejas un Taivānas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz abām minētajām valstīm izbeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedienam ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā minēto ražojumu, ko ražojuši turpmāk tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar bezmaksas piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Nodoklis (%)
Taric papildu kods
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Pielikumā minētie uzņēmumi
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Visi pārējie uzņēmumi
9,8
A999
3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu.
3. pants
Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 478/2010 par tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediena ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00, importu galīgi iekasē, piemērojot 1. pantā noteikto galīgā maksājuma likmi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.
4. pants
Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
-
izmeklēšanas laikposmā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,
-
nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu, uz kuru ir balstīti pasākumi, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
tad Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 5,3 % maksājuma likme.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 29. novembrī