РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 ноември 2011 година
относно държавна помощ C 28/10, приведена в действие от Португалия за застрахователната схема за краткосрочни експортни кредити
(нотифицирано под номер C(2011) 7756)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/532/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
(1)
Настоящото решение засяга държавна помощ, приведена в действие от Португалия под формата на застрахователна схема за краткосрочни експортни кредити (наричана по-долу „схемата“).
1. ПРОЦЕДУРНИ АСПЕКТИ
(2)
На 12 януари 2009 г. Португалия изпрати уведомление относно застрахователна схема за краткосрочни експортни кредити съгласно раздел 5.1 от съобщението на комисията относно „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ (2) (наричана по-долу „временната рамка“).
(3)
Въпреки че в първоначално уведомление схемата е представена като застраховане на краткосрочни експортни кредити за държавите от ОИСР, схемата покрива и транзакции, свързани с вътрешна търговия.
(4)
Тъй като португалските органи потвърдиха, че схемата е приведена в действие през януари 2009 г., с писмо от 19 април 2010 г. Комисията уведоми Португалия, че схемата е била прехвърлена в регистъра на помощите, за които не е изпратено уведомление.
(5)
С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията уведоми Португалия за започването на разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на схемата.
(6)
С писмо от 29 ноември 2010 г. португалските органи изпратиха своите забележки по отношение на писмото на Комисията от 27 октомври 2010 г. Те приложиха две писма от кредитни застрахователи (CESCE и COSEC) съответно от 22 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(7)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 9 април 2011 г. (3) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мнения по отношение на схемата. Мнения не бяха получени.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. ЦЕЛ
(8)
Португалските органи твърдят, че настоящата финансова криза е довела до увеличаване на риска за търговките операции. Това от своя страна е довело до все по-консервативно поведение от страна на кредитните застрахователи, отразено в равнището на застрахователното покритие за рискове, присъщи за търговски операции.
(9)
Целта на схемата е да се преодолее неефективност на пазара, дължаща се на липсата на предлагане на застраховане на кредити, и да се спомогне за възстановяването на доверието в пазара за кредитно застраховане.
(10)
Постигането на тези цели се преследва чрез предоставянето на застрахователно покритие за кредити на износители и на предприятия, които са временно изправени пред липсата на застрахователно покритие за експортни кредити на частния пазар за транзакции с купувачи в държавите от ЕИСР или за вътрешни транзакции.
(11)
Според португалските органи застрахователният сектор се е свил значително от 2008 г. насам, което е довело до липсата на покритие. Към 30 септември 2010 г. общата стойност на застрахования портфейл е намаляла с 32,84 % между 31 декември 2008 г. и 31 декември 2009 г. и с още 22,4 % от 31 декември 2009 г. до 30 септември 2010 г. Общата стойност на застрахования портфейл е намаляла до 15,9 милиарда EUR през 2010 г. от 30,6 милиарда EUR в края на 2008 г. Броят на застрахованите дружества е намалял от 3709 в края на 2008 г. на 2290 през септември 2010 г. Застрахователите представиха и писма, обосноваващи необходимостта от продължаване на схемата до края на 2010 г. въпреки твърденията в писмата, че няма да бъде достигнат максималният размер на покритието, предоставен по схемата. В писмата беше обяснена необходимостта от схемата, като се посочва повишеният риск при застраховането на експортни кредити поради общото икономическо положение в период на възстановяване от кризата, с последващо увеличаване на цените и намаляване на покритието от частни застрахователи в някои сектори.
2.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ
(12)
Националното правно основание за схемата е Наредба-закон № 175/2008 от 26 август 2008 г. за създаване на Finova и Наредба-закон № 211/1998 г. от 16 юли 1998 г. за установяване на правила, приложими за организациите за взаимно гарантиране (изменена с Наредба-закон № 19/2001 от 30 януари 2001 г. и Наредба-закон № 309-A/2007 от 7 септември 2007 г.).
2.3. ПРИЛАГАЩ ОРГАН
(13)
Схемата се реализира чрез следните частни кредитни застрахователи, извършващи дейност на португалския пазар: COSEC, CESCE, COFACE и Credito y Caución.
2.4. ПОЛУЧАТЕЛИ
(14)
Според информацията, изпратена на 26 ноември 2010 г. от португалските органи, към октомври 2010 г. е имало 399 получатели по схемата.
(15)
Разпределението на кредитните тавани, предоставени към октомври 2010 г., е представено в следните таблици:
(16)
Използване по застрахователни посредници:
Застрахователно дружество
Получатели
Кредитен таван в евро
Брой
(%)
Стойност
(%)
COSEC
273
68,42
151 693 571
71,68
Credito y Caución
43
10,78
28 259 171
13,35
CESCE
55
13,78
24 747 850
11,69
COFACE
28
7,02
6 929 700
3,27
Общо
399
100
211 630 292
100
(17)
Разбивка според пазарния дял в евро на транзакциите, свързани с вътрешна търговия и с износ, през октомври 2010 г.
Действително използван кредитен таван (4)
Стойност (EUR)
(%)
Транзакции, свързани с вътрешна търговия
137 175 542
73,20
Транзакции, свързани с износ
50 221 841
26,80
Общо
187 397 383
100
(18)
Разбивка според размера на получателя:
Размер на получателя
Получатели
Кредитен таван в евро
Брой
(%)
Стойност (EUR)
(%)
Големи предприятия
126
31,58
101 135 009
47,79
Средни предприятия
158
39,60
71 507 618
33,79
Микро-/малки предприятия
115
28,82
38 987 665
18,42
Общо
399
100
211 630 292
100
2.5. УСЛОВИЯ ЗА ПРИЛАГАНЕ НА СХЕМАТА
(19)
Схемата покрива търговски рискове (като например неплатежоспособност и забавени неизплатени плащания), свързани с транзакции за износ за периоди под две години с държавите от ОИСР, и рискове по отношение на транзакции, свързани с вътрешна търговия.
(20)
Обществената застраховка действа като инструмент за споделяне на риска (с допълващ характер) с частни застрахователи. Тя се предоставя само в допълнение към покритието, предоставено от частен застраховател.
(21)
Според португалските органи обществената застраховка се предоставя при напълно идентични условия като тези на частната застраховка. Така сумата, която се покрива от обществената застраховка, никога не може да надвишава сумата, покрита от частния застраховател. Приложимата застрахователна премия обаче възлиза на 60 % от премията, прилагана от частния застраховател. Средната ставка, приложима по схемата, е представлявала 0,21 % от оборота, докато пазарната ставка, прилагана от частните застрахователи, е възлизала средно на 0,36 % от оборота през 2009 г. Дори средните пазарни ставки - съответно 0,23 % и 0,24 % през 2007 г. и 2008 г. - са били по-високи от средната приложима ставка по схемата от 2009 г. насам.
(22)
В случай на настъпване на застрахователното събитие всички суми за възстановяване се поделят между държавата и частния застраховател, осигуряващ основното покритие, пропорционално на дела от общото гарантирано покритие, т.е на квотния дял. Процедурата за възстановяване се управлява от частния застраховател.
2.6. ПРОДЪЛЖИТЕЛНОСТ
(23)
Уведомление за схемата е изпратено на 12 януари 2009 г. за срок от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2010 г. Комисията не е уведомена за удължаване.
2.7. БЮДЖЕТ
(24)
Според информацията, предоставена на Комисията от страна на португалските органи, максималната гаранция за един получател е 1,5 милиона евро.
(25)
Според информацията, предоставена на Комисията от португалските органи, общият бюджет на схемата за вътрешни и експортни транзакции, е 2 милиарда EUR (5).
3. РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(26)
В решението си от 27 октомври 2010 г. за откриване на официалната процедура по разследване Комисията представи своята предварителна оценка и изрази съмнения по отношение на съвместимостта на схемата с вътрешния пазар. Съмненията, изразени в решението, засягаха:
-
прилагането на схемата по отношение на застраховането на краткосрочни експортни кредити, когато цените по гаранцията са били под равнището, което обикновено се изисква съгласно Съобщението на Комисията относно застраховането на краткосрочни експортни кредити (6) (наричано по-долу „съобщението“). Комисията изрази съмнения, че възнаграждението е било необходимо и пропорционално за постигане на целта, като се има предвид потенциалното нарушаване на конкуренцията, свързано с него,
-
прилагането на схемата по отношение на вътрешните транзакции. Комисията изрази съмнения по отношение на съвместимостта на мярката и отново постави под въпрос цената на предоставената гаранция.
4. МНЕНИЕ НА ПОРТУГАЛИЯ
(27)
В мнението си по отношение на откриването на официалната процедура по разследване португалските органи заявяват, че твърдението на Комисията, че предприятията по схемата се възползват от предимство, което иначе не би съществувало, не съответства на целите, представени във временната рамка. За да докажат неефективността на пазара, португалските органи посочват коефициента на загубата, който е достигнал рекордната стойност от 102 % през 2008 г. въпреки факта, че броят на застрахованите предприятия е намалял с 29,41 % в края на 2009 г. в сравнение с края на 2008 г. и с още 12,53 % до края на септември 2010 г. Стойността на застрахования портфейл е намаляла с 32,84 % в края на 2009 г. в сравнение с края на 2008 г. и с още 22,36 % към септември 2010 г. Португалия твърди още, че други държави-членки също са приели такива схеми.
(28)
По отношение на избирателния характер на предимството Португалия твърди, че схемата не е избирателна, а представлява мярка от общ характер, която не води до вътрешносекторна или междусекторна дискриминация. Освен това Португалия критикува липсата на определение на Комисията за това какво представлява обща мярка. Според Португалия липсата на дискриминация се доказва с i) прилагането на схемата и по отношение на предприятия от други държави-членки, които извършват дейност в Португалия; ii) приемането на заявления за схемата от всички четири застрахователи, осъществяващи дейност в Португалия, като всички те са поне частична собственост на чуждестранни образувания; iii) липсата на промяна в необходимостта от финансиране по време на кризата; iv) основният получател по схемата, който през октомври 2010 г. е бил сегментът с операциите, свързани с националния пазар (73,2 %); v) възможността всички предприятия, извършващи дейност в Португалия, да използват схемата, независимо от това дали естеството на дейността им е свързано с търговия със стоки (отраслите „строителство“, „транспорт“ и „други услуги - с изключение на търговия“ са се възползвали от схемата със суми съответно в размер на 2 155 000 EUR, 471 500 EUR и 4 580 000 EUR), въпреки че по своето естество експортните кредити са свързани основно с транзакции със стоки. Освен това според Португалия моделът с допълващ характер не е източник на дискриминация, тъй като не възпрепятства нито едно предприятие да договори такава политика с частен застраховател. Публичните органи разчитат изцяло на оценката на риска на частните застрахователи. Освен това според португалските органи максималният таван, определен за една застраховка, не ограничава достъпа до нея за големи предприятия, които са се възползвали от схемата (до 47,79 % според стойността на операциите в сравнение с 33,79 % за средни предприятия и 18,42 % за малки предприятия, но само до 31,58 % според броя на получателите в сравнение с 39,60 % за средни предприятия и 28,82 % за малки предприятия). Максималният таван е предназначен да гарантира, че използваните държавни ресурси са пропорционални на преследваните цели и че рискът е диверсифициран по подходящ начин, като същевременно се осигурява достъп до схемата за по-голям брой предприятия. Според португалските органи фактът, че максималната сума по схемата не е била използвана, служи за доказателство за липсата на дискриминация за големите предприятия. И накрая, Португалия изразява съмнение по отношение на връзката между съдебната практика, посочена от Комисията в точка 36 от решението за откриване на официалната процедура по разследване, и дискриминацията. Тя изразява съжаление, че Комисията не е определила критерии, на които дадена мярка трябва да отговаря, за да бъде от общ характер.
(29)
Португалия обоснова по-ниските цени по схемата в сравнение с тези при частното застраховане, твърдейки, че може да се наблюдава неблагоприятен избор, т.к. предприятията са решавали да застраховат по-малко рисковите операции по схемата, като са оставили по-рисковите операции за покритие чрез частно застраховане. Във връзка с това според португалските органи обосновката на Комисията не би могла да бъде уместна за сектора на експортните кредити, където рискът не се увеличава с размера на кредита, както се случва при банковите кредити. Според португалските органи ниският риск се доказва с факта, че към октомври 2010 г. обемът на исканията, натрупани по схемата, се е увеличил само с 0,26 % от общата стойност на договорените застраховки. Освен това според португалските органи цените, прилагани за държавната гаранция, съответстват на пазарните цени преди кризата и следователно не създават предимство за техните получатели.
(30)
Освен това според португалските органи схемата не предизвиква нарушаване на конкуренцията между държавите-членки, тъй като: i) тя обхваща и национални операции; ii) разходите за застраховане се различават в държавите-членки, както проличава от различните цени за застраховане; и iii) този вид услуга не се предлага на пазара.
5. МНЕНИЯ НА ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
След публикуването на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване в Официален вестник на 9 април 2011 г. Комисията не получи мнения от трети страни.
6. ОЦЕНКА
6.1. КВАЛИФИЦИРАНЕ НА МЯРКАТА КАТО ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(32)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи:
Освен когато е предвидено друго в настоящия договор, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(33)
За да се прилага член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да е налице мярка за помощ, която може да се припише на държавата и се предоставя чрез държавни ресурси, засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията на вътрешния пазар, като предоставя избирателно предимство на определени предприятия.
Държавни ресурси
(34)
Както се обяснява в решението на Комисията от 27 октомври 2010 г. за откриване на официалната процедура по разследване, застраховката се предлага пряко от държавата и всички загуби, произтичащи от схемата, засягат националния бюджет. Следователно схемата включва държавни ресурси. Наличието на държавни ресурси не се оспорва от Португалия.
Избирателно предимство за застрахователи
(35)
Комисията анализира пазарите за застраховане на краткосрочни експортни кредити в решенията си относно застрахователните схеми за краткосрочни експортни кредити (7). Ставките на премиите на пазара за застраховане на краткосрочни експортни кредити обикновено се фиксират в договори за минимален срок от една година. Поради това всяка промяна в цените на предлаганото покритие започва да действа единствено след известен период. Освен това пазарната практика е да се коригира предлагането на кредитно застраховане чрез увеличаване или намаляване на размерите на предлаганите кредити, а не чрез промяна на ставката, прилагана за покритието. Тази практика се наблюдава също и от началото на финансовата криза, както се доказва с писмата за отказ на покритие, изпратени от Португалия, и писмата за отказ, изпратени по други дела за застрахователни схеми за краткосрочни експортни кредити (8). Като цяло писмата за отказ от застрахователите не предлагат на износителите като алтернатива по-висока цена за покритието на някои купувачи. Сведенията показват, че в резултат на финансовата криза частните застрахователи значително са намалили предлаганото покритие, като често изобщо го оттеглят. Други данни, предоставени от пазарни оператори, потвърждават горепосоченото (9). Следователно конкуренцията между застрахователите се основава главно на количествата, а не на цените. Чрез мярката държавата е реагирала на търсенето, за което липсва покритие от съществуващите частни оператори. Въпреки това на конкурентен пазар без държавна намеса нов оператор би реагирал на търсенето чрез предоставяне на допълнително застрахователно покритие. Следователно въздействието на държавната намеса е било да защити пазарните позиции на частните оператори, които вече извършват дейност на португалския пазар.
(36)
Застраховането на краткосрочни експортни кредити е продукт, при който застрахователят поема търговския и политическия риск от неизпълнение от страна на купувача при търговска транзакция. Банките също предлагат поемането на търговските рискове, свързани с търговски транзакции, чрез документарен кредит и факторинг без право на обратен иск. Застраховането на краткосрочни експортни кредити, предлагано от дружествата за застраховане на експортни кредити, и документарните кредити, предлагани от банките, са взаимно заменяеми по отношение на търсенето на пазара за защита срещу търговски риск при търговски транзакции. При липсата на държавна намеса износителите биха прибегнали поне в някаква степен до документарен кредит (акредитив), предлаган от банките. (10) Поради възможната заменяемост между застраховането на краткосрочни експортни кредити, предлагано от застрахователите, и документарния кредит, предлаган от банките, мярката създава предимство в полза на сектора на застраховането на краткосрочни експортни кредити, тъй като допринася за поддържането на пазарния дял на застрахователите на експортни кредити на пазара за защита срещу търговски и политически рискове, свързани с търговски транзакции. Тъй като банките не отговарят на условията за кандидатстване по схемата, при която публичното застраховане се предлага единствено като допълнение към покритието, предлагано от частни застрахователи, предимството е избирателно.
(37)
С оглед на горепосоченото Комисията достига до заключението, че мярката предоставя избирателно предимство на застрахователите.
Избирателно предимство за износители и предприятия, извършващи вътрешна търговия
(38)
Износителите и предприятията, извършващи вътрешна търговия, които участват в схемата, заплащат премия, която е по-ниска от пазарната премия. Това води до укрепване на позицията на предприятията, които се възползват от схемата, в сравнение с тези, които вероятно ще получат своето покритие единствено от частни застрахователи на пазарна цена. Самото укрепване чрез мерки на дадена схема на позицията на някои участници на пазара в сравнение с техните конкуренти в сходно положение се счита за предимство (11). В настоящия случай укрепването на позицията на тези получатели не би било възможно в същата степен без намесата на държавата.
(39)
Освен това, както потвърждава Португалия, покритието не се предлага на пазара, поне не в същата степен, за рисковете, покривани по схемата. Така предприятията, които се възползват от схемата, получават двойно предимство под формата на достъп до застрахователно покритие, което иначе не би се предлагало: те не само се възползват от по-ниска премия в сравнение с пазарната цена, но се възползват и от съществуването на допълнителното покритие.
(40)
Португалската схема de facto e избирателна.
(41)
Първоначален признак, че схемата е избирателна, е, че предприятията, които се възползват от мярката, са почти изключително предприятия, търгуващи със стоки, докато предприятията, които предоставят услуги, се възползват в много по-малка степен от нея. В контекста на официалната процедура по разследване португалските органи посочват, че няма правни ограничения, възпрепятстващи предприятията, които не извършват търговска дейност, да се възползват от схемата, и че отраслите „строителство“, „транспорт“ и „други услуги - с изключение на търговия“ са се възползвали от схемата. Въпреки това Португалия признава също, че поради своето естество застраховането на експортни кредити засяга основно транзакциите със стоки. Само около 2,4 % от застраховките, предоставени по схемата към октомври 2010 г., са били за предприятия, които предоставят транспорт и други услуги. Като се има предвид, че предприятията, които предоставят услуги, са съставлявали само 8 от общо 361 предприятия, възползвали се от схемата, и около 1,25 % от дела на кредитните тавани, е ясно, че въпросната мярка е подпомогнала основно предприятия, които търгуват със стоки.
(42)
Има други елементи, които показват, че схемата de facto e избирателна.
(43)
Първо, въпреки твърдението на португалските органи, че схемата има общ характер, тъй като получателите се определят по обективни критерии, които не водят до дискриминация по отношение на образувания от други държави-членки, условията, определени съгласно схемата, предоставят известна възможност за избор на получатели. Схемата следва модел с допълващ характер, според който само предприятия, които имат кредитен таван при частен застраховател, отговарят на условията на схемата, докато предприятия, на които частни кредитни застрахователи напълно отказват покритие, не отговарят на условието за допълване. Схемата изцяло предоставя възможността на частните предприятия да преценят изпълнението на изискванията за покритие. При липсата на еднакви и обективни критерии за определяне на риска, свързан с транзакциите, които всеки износител или търговец извършва, схемата предоставя на частните оператори известна степен на свобода при оценката на кредитоспособността на предприятията, които отговарят на условията за кандидатстване за покритие. Съдът е преценил, че за да се счита за неизбирателна, дадена мярка следва да се основава на критерий за прилагане, който е обективен, няма географски или отраслов аспект и съответства на целта на мярката (12). В настоящия случай липсата на обективен критерий за решението за предоставяне на частно покритие води до потенциална дискриминация между получателите, които са в съпоставимо фактическо положение (13).
(44)
Второ, дори ако критериите за достъп до схемата се считат за обективни, според Съда единствено съществуването на обективни критерии не пречи мярката да има избирателен характер, когато действието ѝ облагодетелства някои предприятия за сметка на други. Във връзка с това Съдът посочи, че „[ф]актът, че помощта не е насочена към един или повече конкретни получатели, определени предварително, а че тя е предмет на редица обективни критерии, според които може да бъде предоставена, в рамките на предварително определено общо разпределение на бюджета, на неограничен брой получатели, които не са определени индивидуално предварително, не може да бъде достатъчен, за да се постави под въпрос избирателният характер на мярката и съответно определянето ѝ като държавна помощ по смисъла на член 92 от Договора [член 107, параграф 1 от ДФЕС]. Това обстоятелство може най-много да означава, че въпросната мярка не е индивидуална помощ. Това обаче не е пречка тази публична мярка да се счита за схема за помощ, представляваща избирателна и следователно конкретна мярка, ако поради своите критерии на прилагане тя осигурява предимство на определени предприятия или на производството на някои стоки при изключване на други.“ (14) Следователно според Съда случаите на държавна намеса не следва да се оценяват въз основа на причините за тях или на техните цели, а на тяхното въздействие. (15) В настоящия случаи схемата de facto е избирателна.
(45)
Трето, за да има общ характер, мярката трябва не само да се основава на обективни и хоризонтални критерии, но и да не бъде ограничена нито във времето, нито в областта на своето приложение. Схемата, въпреки че Португалия защитава нейния общ характер, е ограничена както във времето, така и в областта на своето приложение, включително поради самото естество на модела с допълващ характер, както е обяснено по-горе в съображение 43.
(46)
И накрая, критериите по схемата не съответстват на целта и логиката на мярката (16). Дори ако схемата се прилагаше по обективен начин от частните застрахователи, само предприятия, чието покритие е намаляло по време на кризата, биха отговаряли на условията по схемата. Предприятията, за които частните застрахователи са отменили кредитните тавани напълно, се изключват от схемата. Следователно въпреки целта на схемата, а именно да бъде преодоляна предполагаема липса на покритие на частния пазар, тя не обхваща предприятията, които са засегнати най-тежко от намаляването на капацитета за частно застраховане на пазара. Във връзка с това формата на мярката не е подходяща за преодоляване на установената неефективност на пазара.
(47)
Въз основа на горепосочените съображения предимствата, предоставяни на износителите и търговските предприятия, които участват в схемата, имат избирателен характер.
Въздействие върху търговията и нарушаване на конкуренцията
(48)
По отношение на въздействието върху търговията схемата покрива транзакции за износ и вътрешни транзакции за търгуеми стоки.
(49)
Като покрива вътрешни операции, схемата евентуално може да засяга търговията между държавите-членки в степен, която може значително да наруши търговските потоци, например като пренасочва търговските дейности от износ към вътрешни транзакции.
(50)
По отношение на нарушаването на конкуренцията, съгласно практиката на Съда дори само фактът, че конкурентната позиция на дадено предприятие укрепва в сравнение с други конкурентни предприятия, като му се предоставя икономическа полза, която иначе не би получило при нормално протичане на неговата дейност, е признак за евентуално нарушаване на конкуренцията (17).
(51)
Тъй като схемата се прилага по отношение на износа, включително за други държави-членки, мярката очевидно засяга търговските потоци между държавите-членки, тъй като улеснява извършването на експортна дейност от страна на получателите.
(52)
Освен това схемата засяга търговията, доколкото обхваща вътрешни транзакции. Установена съдебна практика е, че когато помощ, предоставена от държава-членка, укрепва позицията на предприятие в сравнение с други конкурентни предприятия при търговия в рамките на Съюза, се счита, че търговията е засегната от тази помощ. Във връзка с това фактът, че икономически отрасъл е бил либерализиран на равнището на Съюза, може да послужи да се определи, че помощта има действително или потенциално въздействие върху конкуренцията и засяга търговията между държавите-членки. Освен това не е необходимо самото предприятие на получателя да участва в търговията в рамките на Съюза. Помощ, предоставена от държава-членка на предприятие, може да допринесе за поддържане или увеличаване на дейността на вътрешния пазар, като вследствие на това предприятия, установени в други държави-членки, имат по-малко възможности за навлизане на пазара на въпросната държава-членка. Освен това укрепването на предприятие, което до момента не е участвало в търговия в рамките на Съюза, може да постави това предприятие в позиция, която му позволява да навлезе на пазара на друга държава-членка (18).
(53)
В настоящия случай мярката облагодетелства предприятия, които извършват дейност в различни сектори, които са отворени за търговия на територията на Европейския съюз. Така дори предимствата, предоставени за вътрешните транзакции на предприятията, извършващи дейност само на португалския пазар, засягат търговията между държавите-членки.
(54)
Освен това предназначението на мярката е да подпомага търговската дейност на предприятията, установени в Португалия, а не на предприятията, установени в други държави-членки. Следователно мярката може да наруши конкуренцията на вътрешния пазар.
Заключение
(55)
Следователно настоящият проект представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Помощта може да се счита за съвместима с общия пазар, ако изпълнява условията на някое от изключенията, предвидени в Договора.
6.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА ЗА ЗАСТРАХОВАТЕЛИ
(56)
В съобщението си Комисията определи условията, при които помощ за застрахователи под формата на подкрепени от държавата схеми за краткосрочни експортни кредити, се счита за съвместима. В условията на финансовата криза временната рамка определя условията за прилагане на съобщението.
(57)
В точка 2.5 от измененото съобщение (19)„продаваеми рискове“ се определят като търговските и политическите рискове във връзка с публични и непублични длъжници, установени в държавите, изброени в приложението (20) към съобщението. Обикновено се забраняват финансови предимства в полза на застрахователи на експортни кредити, които сключват или покриват транзакция, квалифицирана като продаваем риск.
(58)
В точка 3.1 от съобщението се посочва, че факторите, които могат да нарушат конкуренцията между частни или публично подкрепяни застрахователи на експортни кредити, които застраховат продаваеми рискове, са de jure и de facto държавните гаранции за вземане на заеми и за загуби. Тези гаранции позволяват на застрахователите да вземат заеми при ставки, по-ниски от нормалните пазарни ставки, или изобщо им осигуряват възможност да вземат заеми. Освен това те премахват необходимостта застрахователите да се презастраховат на частния пазар.
(59)
Що се отнася до държави, които не са изброени в приложението към съобщението, тези рискове са „непродаваеми“ по смисъла на съобщението и публичната подкрепа за тяхното застраховане не е обхваната от съобщението.
(60)
В точка 4.2 от съобщението се предвижда, че „продаваемите рискове“ не могат да бъдат покривани чрез застраховане на експортни кредити с помощ от държавите-членки. В точка 4.4 от съобщението обаче се посочва, че при определени условия тези рискове могат временно да бъдат покривани от публични или публично подкрепяни застрахователи на експортни кредити. По-специално тя гласи, че рисковете, поети по отношение на длъжници, установени в държавите, изброени в приложението към съобщението, се считат за временно непродаваеми само ако може да бъде доказано, че на частния застрахователен пазар липсва покритие за рисковете, които по принцип се считат за продаваеми. Държавите-членки, които искат да задействат тази клауза за дерогация, трябва да представят пазарен доклад и да осигурят доказателства от двама големи международно признати застрахователи на експортни кредити, както и от национален кредитен застраховател, за липсата на покритие за рисковете на частния застрахователен пазар. Освен това публично подкрепяните застрахователи на експортни кредити трябва, доколкото е възможно, да съгласуват ставките на своите премии за такива „непродаваеми рискове“ със ставките, прилагани другаде от частните застрахователи на експортни кредити за въпросния вид риск, и да осигурят описание на условията, които публичният застраховател на експортни кредити възнамерява да прилага по отношение на такива рискове.
(61)
За да се ускори процедурата във временната рамка беше опростено, до 31 декември 2010 г., доказателството, което държавите-членки трябва да представят, за да докажат липсата на покритие. За тази цел държавите-членки трябваше да представят доказателства, осигурени от един голям международно признат частен застраховател на експортни кредити и от един национален кредитен застраховател, или от поне от четири утвърдени износители на местния пазар. Временната рамка беше удължена до 31 декември 2011 г. (21)
Липса на покритие
(62)
Португалия представи няколко писма от износители, които показват, че им е отказано покритие за редица транзакции. Въпреки това Комисията не намери достатъчно доказателства за липсата на покритие в писмата, предоставени от португалските органи. Посочените в писмата причини за отказ са или поверителни, или се посочва ясно, че отказът се дължи на недостатъчната ликвидност и финансовото състояние на клиента, което е нормална бизнес практика при добре функциониращ застрахователен пазар. Португалия представи данни в отговора си във връзка с решението на Комисията от 27 октомври 2010 г. за откриване на официалната процедура по разследване, които показват намаляване на броя на дружествата, които сключват застраховки (към края на 2009 г. има намаление от 29,41 % в сравнение с предходната година и още 12,53 % до септември 2010 г.), както и намаление на стойността на застрахования портфейл (намаление от 32,84 % към края на 2009 г. в сравнение с предходната година и още 22,36 % до септември 2010 г.). Въпреки това от двете писма от частни застрахователи, предоставени от Португалия, в които се отбелязва липсата на покритие на частния пазар, в едно от тях (от CESCE от 22 ноември 2010 г.) се посочва, че нуждите от финансиране на предприятията също са намалели поради намаляването на търсенето на пазарите. Поради това предполагаемото намаление на застрахованите обеми не е достатъчно доказателство за липсата на покритие на пазара.
(63)
Освен това, ако на частния пазар действително има липса на покритие и впоследствие такова започне да се предлага, когато държавата предостави частично покритие, това може да бъде признак, че застрахователите са получили държавна помощ. Тъй като пазарът се приспособява основно според количеството, а не според цените, както се обяснява в съображение 35, наличието на кредитиране, получено чрез държавната помощ, позволява на операторите, които вече присъстват на пазара, да поддържат своята позиция.
Съгласуване на ставките на премиите със ставките, прилагани от частните кредитни застрахователи
(64)
Ставките, прилагани съгласно схемата, представляват 60 % от ставките, прилагани от частен застраховател, за осигуряване на покритие за един и същ клиент. Освен това, обратно на твърденията на Португалия, рискът, който се прехвърля на държавата във връзка със схемата, може да се счита за по-висок от риска, който се покрива самостоятелно от частния застраховател. Следва да се припомни, че рискът от неизпълнение се увеличава с увеличаването на застрахованата сума. Така с по-голяма стойност на застрахователното покритие износителят ще приеме да сключи повече търговски транзакции с даден купувач. Общата стойност на транзакциите може да надвиши капацитета на купувача за изплащане.
(65)
Португалските органи считат, че рискът от допълнителни транзакции е по-нисък, като приемат, че износител, който е получил ограничено покритие, първо ще застрахова най-рисковите купувачи; а с увеличаване на покритието износителят постепенно ще застрахова купувачите, които са по-малко рискови. При този аргумент обаче се пропуска фактът, че кредитните тавани се предоставят за отделните купувачи и следователно износителят няма избор да използва целия предоставен таван изключително за купувачите с най-ниска кредитоспособност.
(66)
Освен това твърдението на португалските органи, че допълнителните застраховани транзакции са с по-нисък риск в сравнение с транзакциите, застраховани от частния застраховател, води до заключението, че частните застрахователи приемат по-висок риск за определено равнище на премията, като същевременно отказват да покриват транзакции с по-нисък риск за същото равнище на премията. Ако този аргумент беше верен, един рационален частен застраховател би застраховал повече транзакции, което ще увеличи неговия приход от премии от тях при същевременно намаляване на риска. С други думи според аргумента на португалските органи частните застрахователи биха действали нерационално, като биха се съгласили да застраховат по-рискова част от портфейла вместо по-малко рисковата част. Поради това аргументът не може да бъде приет.
(67)
В резултат на увеличения риск, покрит чрез мярката, държавата поема риска от по-голяма очаквана крайна загуба в сравнение с частния застраховател, когато предоставя и определя цената на първоначалното покритие самостоятелно. Поради това при схема с допълващ характер, при което решението за разширяване на покритието се взема едва след като е определена премията за първоначалния таван за застраховането на кредити, цената на допълнителната част трябва да отразява по-високия риск от евентуално прекомерно покритие. Аргументът на португалските органи, според които предприятията биха направили неблагоприятен избор, който би гарантирал, че по-рисковите операции ще бъдат покрити от частни застрахователи, не е подкрепен от конкретни данни, нито от познатата пазарна практика. Най-разпространената форма на частно застраховане на краткосрочни кредити (полиза за целия оборот) изисква целият портфейл на кредитираните продажби да се покрива от полицата. Така застрахованото дружество няма възможност да застрахова своите рискове избирателно. Комисията счита, че цената на допълнителната застраховка следва да бъде съобразена с по-високото равнище на поетия риск. Затова цената е следвало да бъде по-висока от цената, прилагана от страна на частните застрахователи за основното покритие.
(68)
В настоящия случай ставките, прилагани по схемата, са по-ниски от текущите ставки на пазара за застраховане на експортни кредити, което се потвърждава от Португалия в отговора ѝ по повод на решението на Комисията от 27 октомври 2010 г. за откриване на официалната процедура по разследване. Тази цена е по-ниска и от пазарните ставки през 2007 и 2008 г. Поради тази причина аргументът, представен от португалските органи, според който определените цени съответстват на пазарните ставки преди кризата, също не се потвърждава. Освен това цената следва да бъде съобразена и с равнището на поетия риск. Следователно цената всъщност следва да бъде по-висока от пазарната цена.
(69)
С оглед на горепосоченото схемата, прилагана по отношение на застрахователи, е несъвместима със съобщението и временната рамка.
6.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА ЗА ИЗНОСИТЕЛИ И ПРЕДПРИЯТИЯ, ИЗВЪРШВАЩИ ВЪТРЕШНА ТЪРГОВИЯ
6.3.1. Съвместимост на мярката, предназначена за застраховане на краткосрочни експортни кредити
(70)
Член 107, параграф 3, буква в), приложима при нормални пазарни условия, и член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, приложима в периоди на сериозни затруднения в икономиката, позволяват помощта да се разглежда като съвместима с вътрешния пазар при определени условия.
(71)
Комисията припомня, че според съдебната практика член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС трябва да се прилага строго и да служи за преодоляване на затруднения в цялата икономика на държава-членка (22).
(72)
В съответствие с принципите, определени във временната рамка (параграф 5.1), удължена до 31 декември 2012 г., за да се счита за съвместима, мярката за помощ трябва да отговаря на следните критерии:
а.
Уместност
Помощта трябва да бъде насочена по подходящ начин, за да може ефективно да постига целта за преодоляване на сериозни затруднения в икономиката. Това няма да е така, ако мярката не е подходяща за преодоляване на затрудненията.
б.
Необходимост
Мярката за помощ трябва по своя размер и форма да бъде необходима за постигане на целта. Следователно тя трябва да бъде в минималния размер, необходим за постигане на целта, и да бъде в най-подходящата форма за преодоляване на затрудненията. С други думи, ако помощ в по-малък размер или мярка във форма, пораждаща по-слабо нарушение, са достатъчни за преодоляване на сериозни затруднения в цялата икономика, въпросната мярка не би била необходима. Този анализ се потвърждава от утвърдената практика на Съда (23).
в.
Пропорционалност
Положителното въздействие на мярката трябва да бъде балансирано правилно по отношение на нарушаването на конкуренцията, така че нарушенията да бъдат ограничени до необходимия минимум за постигане на целите на мерките. С член 107, параграф 1 от ДФЕС се забраняват всички избирателни публични мерки, които могат да нарушат търговията между държавите-членки. При всяка дерогация съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, с която се разрешава държавна помощ, трябва да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимото за постигане на нейната определена цел.
Уместност
(73)
Както е обяснено в съображение 46, моделът на схемата изключва предприятия, които са засегнати най-сериозно от кризата, и поради това тя не е подходяща за преодоляване на предполагаема неефективност на пазара поради липса на частно покритие.
Необходимост и пропорционалност: съгласуване на ставките на премиите със ставките, прилагани от частните кредитни застрахователи
(74)
Както се посочва по-горе в съображение 62, въпреки че информацията, предоставена от Португалия, показва затруднения на частния пазар за застраховане на кредити, тя не доказва липса на покритие. Следователно не може да бъде установена необходимост от държавна намеса.
(75)
Както се обяснява в съображения 21 и 64, ставките, прилагани по схемата, представляват 60 % от ставките, прилагани от частни застрахователи, за осигуряване на покритие за един и същ клиент.
(76)
Както се обяснява по-горе в съображения 65-67, при схема с допълващ характер, когато решението за разширяване на покритието се взема едва след като е определена премията за първоначалния таван на застраховка на кредит, цената на допълнителната част трябва да отразява по-висок риск от евентуалното прекомерно покритие.
(77)
Целта да се осигури предполагаемото липсващо застрахователно покритие може да бъде постигната и чрез схема, чиито цени са определени така, че да отразяват основния риск, поет от държавата. Следователно цените по схемата, основаващи се на премия, която е по-ниска от премията, която би била прилагана на пазара за подобни рискове, не са пропорционални на целта на схемата.
(78)
С оглед на горепосоченото частта от схемата, отнасяща се за застраховането на експортни кредити, не може да се счита за съвместима помощ за износители съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС и временната рамка.
(79)
Що се отнася до член 107, параграф 3, буква в), всички аргументи във връзка с уместността, необходимостта и пропорционалността, имат еднакво отношение към анализа за съвместимост съгласно член 107, параграф 3, буква б). Следователно помощта за застрахователи на експортни кредити по схемата засяга условията на търговия в степен, която противоречи на общия интерес.
6.3.2. Съвместимост на схемата по отношение на застраховането на транзакции, свързани с вътрешна търговия
(80)
По отношение на прилагането на схемата за вътрешни транзакции, застраховането на вътрешна търговия под пазарната цена може да отклони търговските транзакции от износ в полза на вътрешни транзакции и да окаже сериозно въздействие върху вноса. Поради това при нормални пазарни условия подкрепата от държавата в полза на вътрешнотърговски операции е строго забранена. С букви в) и б) от член 107, параграф 3 от ДФЕС обаче се позволява помощта да се счита за съвместима с вътрешния пазар при определени условия. Във връзка с това в съобщението и във временната рамка се определят критерии за съвместимостта на мерките за помощ за застраховане на краткосрочни експортни кредити. Тези текстове обаче не включват транзакции, свързани с вътрешна търговия.
(81)
Въпреки това Португалия изпрати уведомление за схемата в контекста на настоящата финансова криза съгласно временната рамка. Поради това трябва да се установи дали, с оглед на всеобхватните последствия от настоящата икономическа криза, схемата може да се счита за пряко съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. Ако това не е така, трябва да се анализира дали мярката може да се счита за съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква в).
(82)
По отношение на съвместимостта съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС посочената разпоредба позволява на Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако целта ѝ е „преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“.
(83)
Комисията отбелязва отново, че член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС трябва да се прилага строго и да служи за преодоляване на затруднения, които засягат цялата икономика на държава-членка (24). Тя припомня също, както е посочено в съображение 73 по-горе, че мярката трябва да отговаря на принципите за уместност, необходимост и пропорционалност.
(84)
Мярката беше приведена в действие в условията на настоящата финансова криза и е ограничена по време.
(85)
Комисията получи писма от износители и частни застрахователи, в които се посочва намаление на застрахователното покритие за вътрешни транзакции. Португалските органи твърдят, че коефициентът на загубата се е увеличил на 102 %. От тази забележка обаче не може да се направи заключение, тъй като увеличението следва постоянна тенденция от 2004 г., както е посочено в коментарите, предоставени от португалските органи. Постоянното увеличаване на коефициента на загубата още преди настъпването на финансовата криза е възможно да не бъде признак за неефективност на пазара при финансирането на вътрешната търговия, а по-скоро за структурен проблем. Поради това Комисията не намери доказателства, че схемата е подходяща за преодоляване на сериозни затруднения в икономиката, и счита, че схемата не може да бъде обявена за съвместима с временната рамка или член 107, параграф 3, буква б).
(86)
По отношение на съвместимостта на мярката съгласно съобщението и член 107, параграф 3, буква в), целта на схемата е да се преодолее липсата на покритие на застрахователния пазар. Поради своя допълващ характер обаче схемата, която позволява известна степен на свобода на частните застрахователи при избора на получател, съществува вероятност тя да остави без покритие предприятия, които са в съпоставимо фактическо положение с предприятията, ползващи покритие, но засегнати от кризата в по-голяма степен. За тези изключени предприятия застрахователното покритие би било оттеглено напълно, а не само частично отменено. Освен това мярката не само осигурява допълнително покритие на получателите, но и предоставя предимство по отношение на цената, като се има предвид, че ставките на премиите са под пазарните ставки. Както вече беше отбелязано, ставките, прилагани по схемата, представляват 60 % от ставките, прилагани от частен застраховател за осигуряване на покритие за един и същ клиент, а фактът, че таванът на покритието е увеличен двойно в сравнение с първоначалния таван, предполага по-голям риск, който не е отразен в премията. Равнището на цените по схемата не е обосновано от гледна точка на необходимостта да се преодолее липсата на застрахователно покритие. Схемата не е пропорционална за постигането на нейната определена цел предвид потенциалното нарушаване на конкуренцията.
(87)
Поради това Комисията заключава, че държавната помощ, предоставена за застраховане на вътрешнотърговскте транзакции, не изпълнява условията на букви б) или в) от член 107, параграф 3 от ДФЕС и е несъвместима с вътрешния пазар.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(88)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че схемата предоставя държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, която не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
8. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(89)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (25), когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателите. Възстановява се само помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар.
(90)
Целта на възстановяването е връщане към положението, съществувало преди предоставянето на помощта. Тя се постига, след като несъвместимата помощ бъде изплатена от получателите, които по този начин се отказват от предимството, което са имали спрямо своите конкуренти. Сумата, която подлежи на възстановяване, следва да бъде такава, че да се премахне икономическото предимство, предоставено на получателите.
(91)
За да се определи точната количествена стойност на помощта, тъй като не е налична подходяща пазарна цена за възнаграждението за покритието от държавата, е необходимо да се определи подходящ показател. Както се посочва в първото тире на точка 4.2 от известието на Комисията относно гаранциите (26)„еквивалентът на помощта в брой“ за гаранция по заем през дадена година може да се изчисли по същия начин като еквивалента за помощта за заем при облекчени условия. Следователно размерът на помощта може да се изчисли като разлика между теоретичната пазарна ставка и получената благодарение на държавната гаранция ставка, след като се приспаднат всички изплатени премии.
(92)
По отношение на помощта за застрахователи предимството се изразява под формата на запазване на пазарния дял на застрахователите. При липса на помощ покритието би могло да се осигури от друг участник на пазара. По-специално, както е обяснено в съображение 35, конкуренцията на пазара се основава главно на количествата, а не на цените. Освен това пазарната практика е да се определи средна цена за целия портфейл, който след това следва да се застрахова при същия застраховател (27) с цел да се избегне подбиране на определени клиенти (cherry picking) от страна на застрахованото предприятие. Подбирането на определени клиенти може да възникне, ако застрахованото предприятие заплати средна цена само за клиенти с висок риск и не застрахова клиентите с по-нисък риск или застрахова клиенти с по-нисък риск при друг застраховател. Следователно, ако друг участник на пазара беше предоставил покритие на износителите за целия изискан кредитен таван дори на по-висока цена, износителите вероятно щяха да пренасочат съвкупността от своите застрахователи полици към алтернативния доставчик на покритие. Предимството в парично отношение е маржът на печалбата, реализирана по застрахования обем от всеки частен застраховател, като се приспаднат разходите, свързани с този обем. Тези елементи, преобразувани в печалбите, реализирани от частните застрахователи, участващи в схемата през периода, в който държавата е предоставяла допълнителното покритие, биха били отчетени от друг участник на пазара при липса на схема. Следователно помощта в полза на застрахователите се определя количествено като печалбите, реализирани от застрахователите, участващи в схемата през периода на нейното действие, в резултат на тяхното покритие на индивидуални износители и вътрешнотърговски предприятия, включени в схемата. Предимството за клиентите, които са се включили в схемата, следва да се изчисли на равнището на всеки индивидуален застраховател, участващ в схемата, и в случай че печалбата надвишава стойността de minimis, тя следва да бъде възстановена.
(93)
По отношение на износителите получателите следва да са заплатили възнаграждение за покритието от държавата при пазарни условия. Следователно стойността на помощта следва да се изчисли като разлика между действителната пазарна ставка, коригирана според промяната в равнището на риска. Комисията разработи метод за изчисляване на сумата за възстановяване (обяснен в приложението към настоящото решение), основаващ се на разумни допускания и на обичайната пазарна практика. При този метод теоретичната пазарна цена за покритието, предоставено от държавата, се равнява на 110 % от цената (под формата на ставка на премията), определена от частния застраховател за всеки индивидуален износител. Тъй като цената, която се заплаща по схемата, е 60 % от премиите, прилагани от частния застраховател, сумата, която следва да се възстанови при всяка транзакция, се равнява на сумата, прилагана от държавата съгласно схемата, умножена по 5/6.
(94)
Сумата, посочена в съображение 93, представлява сумата, която трябва да се възстанови, плюс лихвата по възстановяването, която се натрупва реално върху тази сума от датата, на която помощта е предоставена на получателите (дата на индивидуалните гаранции) до нейното действително възстановяване. Лихвата по възстановяването се изчислява с натрупване съгласно глава V на Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (28), изменен с Регламент (ЕО) № 271/2008 (29).
(95)
Настоящото решение се прилага незабавно, по-специално по отношение на възстановяването на всички индивидуални помощи, предоставени по схемата, с изключение на помощите, които отговарят на условията, посочени в регламентите, приети в съответствие с членове 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (30), или чрез друга одобрена схема за помощ, до максималния интензитет на помощта или границите de minimis, приложими за този вид помощ.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която се съдържа в застрахователната схема за краткосрочни експортни кредити в изпълнение на Наредба-закон № 175/2008 от 26 август 2008 г. за създаване на Finova и Наредба-закон № 211/1998 г. за установяване на правилата, приложими за организациите за взаимно гарантиране, от 16 юли 1998 г. (изменени с Наредба-закон № 19/2001 от 30 януари 2001 г. и Наредба-закон № 309-A/2007 от 7 септември 2007 г.), предоставена неправомерно от Португалия в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1, която към момента на предоставянето отговаря на условията, посочени в регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или в друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар, до максималния интензитет на помощта или границите de minimis, приложими за този вид помощ.
Член 3
1. Португалия възстановява от получателите несъвместимата помощ, посочена в член 1.
2. Върху сумите, които следва да бъдат възстановени, се начисляват лихви от датата на тяхното предоставяне на получателя до тяхното действително възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V на Регламент (ЕО) № 794/2004, изменен с Регламент (ЕО) № 271/2008.
4. Португалия преустановява незабавно схемата, посочена в член 1, и анулира всички неизвършени плащания на помощ по схемата, посочена в член 1, от датата на уведомлението за настоящото решение.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, предоставена по схемата, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Португалия гарантира, че настоящото решение се прилага в срок от четири месеца от датата на уведомлението за настоящото решение.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомлението за настоящото решение Португалия изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемата, посочена в член 1, и общата стойност на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихва по възстановяването), подлежаща на възстановяване от всеки получател;
в)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерките за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Португалия информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Португалия предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Португалия.
Съставено в Брюксел на 23 ноември 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 23. novembris)
par valsts atbalstu C 28/10, ko īstenojusi Portugāle saistībā ar īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmu
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7756)
(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/532/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi šiem noteikumiem (1),
tā kā:
(1)
Šis lēmums attiecas uz valsts atbalstu, ko īstenojusi Portugāle īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmas veidā (turpmāk “shēma”).
1. PROCEDŪRAS ASPEKTI
(2)
Portugāle 2009. gada 12. janvārī paziņoja par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmu atbilstīgi 5.1. punktam Komisijas paziņojumā “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (2) (turpmāk “pagaidu shēma”).
(3)
Lai gan sākotnēji shēma tika paziņota kā īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēma, kas paredzēta ESAO valstīm, tā tomēr sedz arī iekšzemes tirdzniecības darījumus.
(4)
Tā kā Portugāles iestādes ir apstiprinājušas, ka shēma tiek īstenota kopš 2009. gada janvāra, Komisija ar 2010. gada 19. aprīļa vēstuli informēja Portugāli, ka shēma ir pārvietota uz nepaziņotā atbalsta reģistru.
(5)
Komisija ar 2010. gada 27. oktobra vēstuli informēja Portugāli par Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu saistībā ar shēmu.
(6)
Portugāles iestādes ar 2010. gada 29. novembra vēstuli nosūtīja savas piezīmes par Komisijas 2010. gada 27. oktobra vēstuli, pievienojot divas vēstules no kredītapdrošinātājiem (CESCE un COSEC), kas attiecīgi datētas ar 2010. gada 22. un 23. novembri.
(7)
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2011. gada 9. aprīlī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto shēmu. Nekādas piezīmes netika saņemtas.
2. PASĀKUMA APRAKSTS
2.1. MĒRĶIS
(8)
Portugāles iestādes uzskata, ka pašreizējās finanšu krīzes rezultātā ir palielinājies tirdzniecības darījumu risks. Tā rezultātā kredītapdrošinātāju pieeja kļuva vēl piesardzīgāka, par ko liecina apdrošināšanas seguma līmenis attiecībā uz riskiem saistībā ar tirdzniecības darbībām.
(9)
Shēmas mērķis ir novērst tirgus nepilnības, ko izraisa kredītapdrošināšanas nepieejamība, un palīdzēt atjaunot uzticību kredītapdrošināšanas tirgum.
(10)
Šos mērķus īsteno, piedāvājot kredītapdrošināšanas segumu eksportētājiem un uzņēmumiem, kuriem īslaicīgas grūtības radījusi eksporta apdrošināšanas seguma nepieejamība privātajā tirgū darījumiem ar pircējiem ESAO valstīs vai iekšzemes darījumiem.
(11)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto apdrošināšanas nozare kopš 2008. gada ir ievērojami sarukusi, izraisot seguma nepieejamību. Saskaņā ar 2010. gada 30. septembra datiem apdrošinātā portfeļa kopējā vērtība bija samazinājusies par 32,84 % laikā no 2008. gada 31. decembra līdz 2009. gada 31. decembrim un vēl par 22,4 % laikā no 2009. gada 31. decembra līdz 2010. gada 30. septembrim. Apdrošināšanas portfeļa kopējā vērtība bija samazinājusies līdz 15,9 miljardiem euro 2010. gadā salīdzinājumā ar 30,6 miljardiem euro 2008. gada beigās. Apdrošināto uzņēmumu skaits bija samazinājies no 3 709 uzņēmumiem 2008. gada beigās līdz 2 290 uzņēmumiem 2010. gada septembrī. Tika iesniegtas arī apdrošinātāju vēstules, lai pamatotu nepieciešamību turpināt shēmu līdz 2010. gada beigām, neskatoties uz vēstulēs paustajiem pieņēmumiem, ka shēmas piešķirtā maksimālā seguma summa netiks sasniegta. Minētajās vēstulēs izskaidrota shēmas nepieciešamība, atsaucoties uz eksporta kredīta apdrošināšanas palielināto risku, ko izraisa vispārējā ekonomiskā situācija laikā, kad notiek atgūšanās no krīzes, un uz turpmāku cenu palielināšanos un privāto apdrošinātāju piedāvātā seguma samazināšanos noteiktās nozarēs.
2.2. JURIDISKAIS PAMATS
(12)
Shēmas valsts līmeņa juridiskais pamats ir 2008. gada 26. augusta Dekrēts Nr. 175/2008, ar ko izveido Finova, un 1998. gada 16. jūlija Dekrēts Nr. 211/1998, ar ko paredz noteikumus, kas ir piemērojami savstarpējo garantiju sabiedrībām (grozīts ar 2001. gada 30. janvāra Dekrētu Nr. 19/2001 un 2007. gada 7. septembra Dekrētu Nr. 309-A-2007).
2.3. ĪSTENOTĀJA IESTĀDE
(13)
Shēmu īsteno šādi privātie kredītapdrošinātāji, kas darbojas Portugāles tirgū: COSEC, CESCE, COFACE un Credito y Caución.
2.4. SAŅĒMĒJI
(14)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu 2010. gada 26. novembrī sniegto informāciju 2010. gada oktobrī uz shēmu bija parakstījušies 399 saņēmēji.
(15)
Līdz 2010. gada oktobrim piešķirto kredītlimitu segmentācija atspoguļota turpmākās tabulās.
(16)
Apdrošināšanas starpnieku izmantotais kredītlimits:
Apdrošināšanas sabiedrība
Saņēmēji
Kredītlimits, EUR
Skaits
(%)
Vērtība
(%)
COSEC
273
68,42
151 693 571
71,68
Credito y Caución
43
10,78
28 259 171
13,35
CESCE
55
13,78
24 747 850
11,69
COFACE
28
7,02
6 929 700
3,27
Kopā
399
100
211 630 292
100
(17)
Dalījums iekšzemes un eksporta darījumos pēc tirgus lieluma euro valūtā 2010. gada oktobrī:
Faktiski izmantotais kredītlimits (4)
Vērtība (EUR)
(%)
Iekšzemes tirdzniecības darījumi
137 175 542
73,20
Eksporta darījumi
50 221 841
26,80
Kopā
187 397 383
100
(18)
Dalījums pēc saņēmēja lieluma:
Saņēmēja lielums
Saņēmēji
Kredītlimits, EUR
Skaits
(%)
Vērtība (EUR)
(%)
Lieli uzņēmumi
126
31,58
101 135 009
47,79
Vidēji uzņēmumi
158
39,60
71 507 618
33,79
Mikrouzņēmumi/mazie uzņēmumi
115
28,82
38 987 665
18,42
Kopā
399
100
211 630 292
100
2.5. SHĒMAS PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI UN NOSACĪJUMI
(19)
Shēma sedz komerciālus riskus (piemēram, maksātnespējas un ilgstošas saistību nepildīšanas risku) eksporta darījumos ar ESAO valstīm laikposmā, kas nav ilgāks par diviem gadiem un ar iekšzemes tirdzniecības darījumiem saistītos riskus.
(20)
Valsts apdrošināšana darbojas kā riska dalīšanas mehānisms (papildu aizsardzība) ar privātajiem apdrošinātājiem. Tā tiek piešķirta vienīgi kā papildinājums segumam, ko piedāvā privātais apdrošinātājs.
(21)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto valsts apdrošināšana tiek piešķirta ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā privātā apdrošināšana. Tādējādi summa, ko sedz valsts apdrošināšana, nekad nedrīkst pārsniegt summu, ko sedz privātais apdrošinātājs. Tomēr piemērojamā apdrošināšanas prēmija ir 60 % no prēmijas, ko pieprasa privātais apdrošinātājs. Saskaņā ar shēmu vidējā piemērojamā likme bija 0,21 % no apgrozījuma, savukārt privāto apdrošinātāju iekasētā tirgus likme vidēji bija 0,36 % no apgrozījuma 2009. gadā. Pat vidējās tirgus likmes, kas bija 0,23 % un 0,24 % attiecīgi 2007. un 2008. gadā, pārsniedza vidējo likmi, ko saskaņā ar shēmu piemēroja no 2009. gada.
(22)
Iestājoties apdrošināšanas gadījumam, jebkāda atgūtā summa tiek sadalīta starp valsti un to privāto apdrošinātāju, kas nodrošina standarta apdrošināšanu, proporcionāli to daļām kopējā garantētajā segumā, t. i., kvotu daļām. Atgūšanas procedūru vada privātais apdrošinātājs.
2.6. ILGUMS
(23)
Shēma tika paziņota 2009. gada 12. janvārī, norādot, ka tā ilgs no 2009 gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. Komisija netika informēta par shēmas pagarināšanu.
2.7. BUDŽETS
(24)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju Komisijai maksimālais garantijas apjoms vienam saņēmējam ir 1,5 miljoni euro.
(25)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju Komisijai shēmas kopējais budžets iekšzemes un eksporta darījumiem ir 2 miljardi euro (5).
3. KOMISIJAS LĒMUMS PAR OFICIĀLU IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU
(26)
Komisija 2010. gada 27. oktobra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu izklāstīja savu sākotnējo novērtējumu un pauda šaubas par shēmas saderību ar iekšējo tirgu. Minētajā lēmumā paustas šaubas par:
-
shēmas piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai, kad garantijas atlīdzība bija zemāka par līmeni, kādu parasti pieprasa saskaņā ar Komisijas paziņojumu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu (6) (turpmāk “paziņojums”). Komisija pauda šaubas, ka atlīdzība bija nepieciešama un samērīga, lai sasniegtu mērķi, ņemot vērā iespējamos konkurences kropļojumus, ko tā ietver,
-
shēmas piemērošanu iekšzemes darījumiem. Komisija pauda šaubas par pasākuma saderību un atkārtoti apšaubīja sniegtās garantijas atlīdzību.
4. PORTUGĀLES PIEZĪMES
(27)
Komentējot oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu, Portugāles iestādes apgalvo, ka Komisijas pretenzija par to, ka shēma nodrošina uzņēmumiem priekšrocību, kas citkārt nebūtu pieejama, neatbilst pagaidu shēmā minētajiem mērķiem. Lai pierādītu tirgus nepilnības, Portugāles iestādes atsaucas uz zaudējumu koeficientu, kas 2008. gadā sasniedza rekordaugstu līmeni - 102 %, neskatoties uz faktu, ka apdrošināšanas segto uzņēmumu skaits 2009. gada beigās samazinājās par 29,41 % salīdzinājumā ar 2008. gada beigām un vēl par 12,53 % 2010. gada septembra beigās. Apdrošinātā portfeļa vērtība 2009. gada beigās bija samazinājusies par 32,84 % salīdzinājumā ar 2008. gada beigām un līdz 2010. gada septembrim vēl par 22,36 %. Turklāt Portugāle norāda, ka arī citas dalībvalstis ir piemērojušas šādas shēmas.
(28)
Attiecībā uz priekšrocības selektīvo raksturu Portugāles iestādes apgalvo, ka shēma nav selektīva, bet gan ir vispārīga rakstura pasākums, kas nerada diskrimināciju vienas nozares ietvaros vai starp nozarēm. Turklāt Portugāle pauž nožēlu, ka Komisija nav definējusi, kādi elementi veido vispārīgu pasākumu. Saskaņā ar Portugāles teikto par diskriminācijas neesamību liecina šādi faktori: i) shēmas piemērošana arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, kas darbojas Portugālē; ii) tas, ka pieteikumi uz shēmu tika pieņemti no visiem četriem apdrošinātājiem, kas darbojas Portugālē un vismaz daļēji pieder ārvalstu uzņēmumiem; iii) nemainīgas finansējuma vajadzības krīzes laikā; iv) lielākais shēmas saņēmējs, kas 2010. gada oktobrī bija ar valsts tirgu saistīto darbību segments (73,2 %); v) iespēja izmantot shēmu visiem uzņēmumiem, kas darbojas Portugālē, neatkarīgi no tā, vai to darbība ir saistīta ar preču tirdzniecību (tādas nozares kā celtniecība, transports un citi pakalpojumi, izņemot tirdzniecību, ir guvušas labumu no shēmas attiecīgi 2 155 000 euro, 471 500 euro un 4 580 000 euro apmērā), lai gan eksporta kredīti būtībā ir galvenokārt saistīti ar preču darījumiem. Turklāt Portugāle uzskata, ka papildu aizsardzības modelis nerada diskrimināciju, jo tas neliedz nevienam uzņēmumam vienoties par šādu polisi ar privāto apdrošinātāju. Valsts iestādes pilnībā paļaujas uz privāto apdrošinātāju riska novērtējumu. Turklāt saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto maksimālais limits, kāds noteikts katram apdrošināšanas gadījumam, neliedz piekļuvi apdrošināšanai lielajiem uzņēmumiem, kuri ir guvuši labumu no shēmas (līdz 47,79 % darījumu vērtības izteiksmē pretstatā 33,79 % attiecībā uz vidējiem un 18,42 % attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, bet tikai 31,58 % saņēmēju skaita izteiksmē pretstatā 39,60 % attiecībā uz vidējiem un 28,82 % attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem). Šis maksimālais limits ir paredzēts, lai nodrošinātu iesaistīto valsts līdzekļu proporcionalitāti noteiktajiem mērķiem un dažādotu risku, tajā pašā laikā nodrošinot piekļuvi shēmai lielākam uzņēmumu skaitam. Portugāles iestādes norāda, ka shēmas maksimālā apmēra neizmantošana liecina par to, ka lielie uzņēmumi netiek diskriminēti. Visbeidzot, Portugāle apšauba saistību starp judikatūru, ko Komisija minējusi 36. punktā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu, un diskrimināciju. Tā pauž nožēlu, ka Komisija nav noteikusi kritērijus, kas jāizpilda, lai pasākumu varētu uzskatīt par vispārēja rakstura pasākumu.
(29)
Pamatojot shēmas zemāku atlīdzību salīdzinājumā ar privātajā apdrošināšanā noteikto atlīdzību, Portugāle min, ka ir novērojusi pretēju izvēli, proti, ka uzņēmumi izvēlas nodrošināt ar mazāku risku saistītus darījumus saskaņā ar shēmu, atstājot ar lielāku risku saistītu darījumu segšanu privātajai apdrošināšanai. Šajā saistībā Portugāles iestādes uzskata, ka Komisijas argumentācija nebūtu attiecināma uz eksporta kredīta nozari, jo tajā risks nepalielinās, palielinoties kredīta summai, kā tas ir banku kredītu gadījumā. Portugāles iestādes turklāt norāda, ka par zemu risku liecina fakts, ka līdz 2010. gada oktobrim shēmā uzkrāto prasību apjoms palielinājās tikai par 0,26 % no noslēgto apdrošināšanas līgumu kopējās vērtības. Turklāt Portugāles iestādes apgalvo, ka valsts garantijai piemērotā atlīdzība atbilstot tirgus atlīdzībai pirms krīzes un tāpēc tas neietver priekšrocību saņēmējiem.
(30)
Turklāt saskaņā ar Portugāles iestāžu teikto shēma nerada konkurences kropļojumus starp dalībvalstīm, jo i) tā sedz arī valsts darbības; ii) apdrošināšanas izmaksas dalībvalstīs atšķiras, par ko liecina atšķirīgās apdrošināšanas atlīdzības; un iii) šāda veida pakalpojums tirgū nav pieejams.
5. CITU IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(31)
Pēc Komisijas lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī2011. gada 9. aprīlī Komisija no trešām personām nekādas piezīmes nesaņēma.
6. NOVĒRTĒJUMS
6.1. PASĀKUMU KĀ VALSTS ATBALSTA KVALIFICĒŠANA
(32)
LESD 107. panta 1. punktā teikts:
“Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”
(33)
Lai varētu piemērot LESD 107. panta 1. punktu, nepieciešams, lai atbalsta pasākums, kas ir piedēvējams valstij un ir piešķirts no valsts līdzekļiem, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo konkurenci iekšējā tirgū, dodot selektīvu priekšroku konkrētiem uzņēmumiem.
Valsts līdzekļi
(34)
Kā paskaidrots Komisijas 2010. gada 27. oktobra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu, apdrošināšanu tiešā veidā sniedz valsts, un jebkādi zaudējumi, kas rodas shēmas piemērošanas rezultātā, ietekmē valsts budžetu. Tāpēc shēma ietver valsts līdzekļus. Portugāle nav apstrīdējusi faktu par iesaistītajiem valsts līdzekļiem.
Selektīva priekšrocība apdrošinātājiem
(35)
Komisija ir analizējusi eksporta kredīta apdrošināšanas tirgus savos lēmumos par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmām (7). Prēmiju likmes īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas tirgū parasti ir fiksētas līgumos, kas ir noslēgti vismaz uz vienu gadu. Tāpēc jebkādas izmaiņas piedāvātā seguma izcenojumā ir spēkā tikai ar laika nobīdi. Turklāt saskaņā ar tirgus praksi kredīta apdrošināšanas piedāvājumu koriģē, palielinot vai samazinot piedāvātā kredīta summas, nevis grozot par segumu iekasēto likmi. Šī prakse tiek piemērota arī kopš finanšu krīzes sākuma, par ko liecina Portugāles nosūtītās vēstules par seguma atteikumu un atteikuma vēstules, kas nosūtītas citos gadījumos saistībā ar īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmām (8). Kopumā apdrošinātāju atteikuma vēstulēs eksportētājiem kā alternatīva netiek piedāvāta augstāka cena par konkrētu pircēju segumu. Pierādījumi liecina, ka finanšu krīzes rezultātā privātie apdrošinātāji ievērojami samazināja piedāvāto segumu, bieži vien to pilnībā atceļot. Citi tirgus dalībnieku iesniegtie dati apstiprina iepriekš minēto (9). Tādējādi konkurenci starp apdrošinātājiem galvenokārt nosaka daudzums, nevis cenas. Izmantojot šo pasākumu, valsts reaģēja uz pieprasījumu, ko nebija seguši esošie privātie tirgus dalībnieki. Tomēr tirgū, kurā pastāv konkurence un nenotiek valsts intervence, jauns tirgus dalībnieks būtu reaģējis uz pieprasījumu, piešķirot papildu apdrošināšanas segumu. Tādējādi valsts intervences mērķis bija aizsargāt to privāto tirgus dalībnieku tirgus pozīcijas, kuri jau darbojās Portugāles tirgū.
(36)
Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana ir produkts, ar ko apdrošinātājs pārņem pircēja komerciālo un politisko saistību neizpildes risku tirdzniecības darījumā. Arī bankas piedāvā pārņemt tirdzniecības darījumu komerciālus riskus, izmantojot dokumentāro akreditīvu un faktūrkreditēšanu bez regresa tiesībām. Eksporta kredīta apdrošināšanas sabiedrību piedāvātā īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana un banku piedāvātais dokumentārais akreditīvs ir pieprasījuma puses aizstājējprodukti tirgū aizsardzībai pret tirdzniecības darījumu komerciālu risku. Ja valsts intervence nebūtu notikusi, eksportētāji, iespējams, būtu varējuši vismaz zināmā mērā izmantot banku piedāvāto dokumentāro akreditīvu (kredītvēstuli) (10). Pateicoties iespējai savstarpēji aizstāt apdrošinātāju piedāvāto īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu un banku piedāvāto dokumentāro akreditīvu, pasākums ietver priekšrocību par labu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas nozarei, jo tas sekmē eksporta kredīta apdrošinātāju tirgus daļas saglabāšanu tirgū aizsardzībai pret tirdzniecības darījumu komerciālu risku un politisko risku. Tā kā bankām nav tiesību pieteikties uz šo shēmu, saskaņā ar kuru valsts apdrošināšana tiek piedāvāta tikai kā papildinājums privāto apdrošinātāju sniegtajam segumam, šī priekšrocība ir selektīva.
(37)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums piešķir selektīvu priekšrocību apdrošinātājiem.
Selektīva priekšrocība eksportētājiem un iekšzemes tirdzniecības uzņēmumiem
(38)
Eksportētāji un tirdzniecības uzņēmumi, kas parakstās uz shēmu, maksā prēmiju, kas ir mazāka par tirgus prēmiju. Tā rezultātā nostiprinās to uzņēmumu pozīcija, kuri gūst labumu no shēmas, salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri potenciāli saņemtu savu segumu tikai no privātajiem apdrošinātājiem par tirgus cenu. Dažu tirgus dalībnieku stāvokļa stiprināšana, izmantojot shēmas pasākumus, salīdzinājumā ar to konkurentiem salīdzināmā situācijā ir tikusi uzskatīta par priekšrocību (11). Konkrētajā gadījumā šo saņēmēju stāvokļa stiprināšana tādā pašā mērā nebūtu bijusi iespējama bez valsts intervences.
(39)
Turklāt Portugāle apstiprināja, ka attiecībā uz shēmas segtajiem riskiem tirgū nav pieejams segums, vismaz ne tādā pašā apjomā. Tādējādi uzņēmumi, kas gūst labumu no shēmas, saņem divkāršu priekšrocību, iegūstot piekļuvi apdrošināšanas segumam, kas citkārt nebūtu pieejams: tie gūst labumu ne tikai no prēmijas, kas ir zemāka par tirgus cenu, bet arī no papildus seguma esamības.
(40)
Portugāles shēma faktiski ir selektīva.
(41)
Shēmas selektivitātes sākotnējā pazīme ir tā, ka labumu no pasākuma gūst gandrīz tikai tādi uzņēmumi, kas nodarbojas ar preču tirdzniecību, savukārt uzņēmumi, kuri sniedz pakalpojumus, no shēmas gūst daudz mazāku labumu. Saistībā ar oficiālās izmeklēšanas procedūrām Portugāles iestādes apgalvo, ka nav tādu juridisku šķēršļu, kas liedz gūt labumu no shēmas uzņēmumiem, kuri nav iesaistīti komercdarbībā, un ka tādas nozares kā celtniecība, transports un citi pakalpojumi, izņemot tirdzniecību, ir guvušas labumu no shēmas. Tomēr Portugāle arī atzīst, ka eksporta kredīta apdrošināšana pēc savas būtības galvenokārt attiecas uz darījumiem ar precēm. Līdz 2010. gada oktobrim uzņēmumi, kas sniedz transporta un citus pakalpojumus, izmantoja tikai 2,4 % no shēmas ietvaros nodrošinātās apdrošināšanas. Ņemot vērā to, ka no 361 uzņēmuma, kas guva labumu no shēmas, tikai astoņi uzņēmumi sniedz pakalpojumus un to daļa kredītlimitā bija apmēram 1,25 %, ir skaidrs, ka attiecīgais pasākums galvenokārt palīdzēja uzņēmumiem, kas nodarbojas ar preču tirdzniecību.
(42)
Arī citi elementi liecina par to, ka shēma de facto ir selektīva.
(43)
Pirmkārt, neskatoties uz Portugāles iestāžu apgalvojumu, ka shēmai ir vispārējs raksturs, jo saņēmējus nosaka pēc objektīviem kritērijiem, kas nav diskriminējoši pret citu dalībvalstu uzņēmumiem, saskaņā ar shēmu paredzētie nosacījumi piešķir zināmu rīcības brīvību attiecībā uz saņēmēju izvēli. Shēma balstās uz “papildu aizsardzības” modeli, paredzot tiesības uz shēmu tikai tiem uzņēmumiem, kuriem jau ir kredītlimits privātā apdrošināšanas sabiedrībā, turpretim uzņēmumiem, kuriem privātie apdrošinātāji atsaka pilnībā nodrošināt segumu, nav tiesību uz “papildu aizsardzību”. Shēma ļauj privātuzņēmumiem pilnībā izlemt, vai uzņēmums ir tiesīgs saņemt segumu. Tā kā nav vienotu un objektīvu kritēriju, lai noteiktu tādu darījumu risku, kurus veic ikviens eksportētājs vai tirgotājs, shēma piešķir privātajiem tirgus dalībniekiem zināmu brīvību spriest par tādu uzņēmumu kredītspēju, kuriem ir tiesības pieteikties uz segumu. Tiesa ir nolēmusi, ka pasākums nav uzskatāms par selektīvu, ja tā pamatā esošais piemērošanas kritērijs ir objektīvs, bez jebkādiem ģeogrāfiskiem vai nozaru apsvērumiem un turklāt atbilst pasākuma mērķim (12). Tā kā konkrētajā gadījumā lēmums par privātā seguma piešķiršanu nav balstīts uz objektīviem kritērijiem, potenciāli tiek diskriminēti saņēmēji, kuri atrodas salīdzināmā faktiskajā situācijā (13).
(44)
Otrkārt, pat tad, ja kritēriji par piekļuvi shēmai tiktu uzskatīti par objektīviem, Tiesa ir nolēmusi, ka objektīvu kritēriju pastāvēšana nav pietiekams pamats pāragram spriedumam par pasākuma selektīvo raksturu, ja pasākuma ietekmē konkrēti uzņēmumi iegūst priekšrocību, tādējādi kaitējot citiem uzņēmumiem. Tādējādi Tiesa ir spriedusi: “fakts, ka atbalsts nav paredzēts vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem konkrētiem saņēmējiem un ka uz to attiecas vairāki objektīvi kritēriji, saskaņā ar kuriem to var piešķirt atbilstīgi iepriekšnoteiktam kopējam budžeta piešķīrumam nenoteiktam saņēmēju skaitam, kuri sākotnēji nav individuāli identificēti, nav pietiekams, lai apšaubītu pasākuma selektīvo raksturu un tādējādi arī tā klasifikāciju kā valsts atbalstu Līguma 92. panta 1. punkta izpratnē.Labākajā gadījumā šis apstāklis nozīmē to, ka attiecīgais pasākums nav individuāls atbalsts.Tomēr tas neliedz uzskatīt minēto publisko pasākumu par atbalsta sistēmu, ko veido selektīvs un tāpēc īpašs pasākums, ja tā piemērošanas kritēriju rezultātā pasākums nodrošina priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, izslēdzot citus uzņēmumus vai preces” (14). Tādējādi Tiesa uzskata, ka valsts intervences jāvērtē nevis pēc to iemesliem vai mērķiem, bet pēc to ietekmes (15). Konkrētajā gadījumā shēma de facto ir selektīva.
(45)
Treškārt, lai pasākumam būtu vispārējs raksturs, tam ne tikai jābalstās uz objektīviem un horizontāliem kritērijiem, bet tam arī nevar būt ierobežots laiks vai piemērošanas joma. Neskatoties uz Portugāles uzstājīgo apgalvojumu par shēmas vispārējo raksturu, tā ir ierobežota gan laika, gan piemērošanas jomas ziņā, ieskaitot papildu aizsardzības modeļa patieso būtību, kā skaidrots iepriekš 43. apsvērumā.
(46)
Visbeidzot, shēmas kritēriji neatbilst pasākuma mērķim un loģiskajam pamatam (16). Pat ja privātie apdrošinātāji būtu piemērojuši shēmu objektīvā veidā, tiesības uz shēmu būtu tikai tiem uzņēmumiem, kuru segums bija samazinājies krīzes laikā. Uzņēmumi, kuriem privātie apdrošinātāji ir pilnībā atcēluši kredītlimitus, ir izslēgti no shēmas. Tādēļ neskatoties uz to, ka shēmas mērķis ir novērst šķietamo seguma nepieejamību privātajā tirgū, tā nenodrošina segumu tiem uzņēmumiem, kurus vissmagāk skārusi privātās apdrošināšanas spēju samazināšanās tirgū. Šajā saistībā izstrādātais pasākums nav piemērots identificēto tirgus nepilnību novēršanai.
(47)
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, priekšrocībām, kas tika piešķirtas eksportētājiem un tirdzniecības uzņēmumiem, kuri parakstījās uz shēmu, ir selektīvs raksturs.
Ietekme uz tirdzniecību un konkurences kropļošana
(48)
Saistībā ar ietekmi uz tirdzniecību shēma sedz eksporta un iekšzemes darījumus ar tirgojamām precēm.
(49)
Sedzot iekšzemes darījumus, shēma var potenciāli ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tiktāl, ka tā varētu ievērojami izkropļot tirdzniecības plūsmas, piemēram, novirzot ekonomikas aktivitāti no eksporta uz iekšzemes darījumiem.
(50)
Attiecībā uz konkurences kropļošanu Tiesas judikatūra liecina: fakts, ka, piešķirot uzņēmumam ekonomisku labumu, ko tas nebūtu saņēmis parastos uzņēmējdarbības apstākļos, tiek stiprināta šā uzņēmuma konkurences pozīcija salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem, norāda uz iespējamu konkurences kropļošanu (17).
(51)
Tā kā shēmu piemēro eksporta darījumiem, tostarp arī ar citām dalībvalstīm, pasākums nepārprotami ietekmē tirdzniecības plūsmas starp dalībvalstīm, jo tas saņēmējiem atvieglo eksporta darījumu veikšanu.
(52)
Turklāt shēmas nodrošinātais segums iekšzemes darījumiem ietekmē tirdzniecību. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru gadījumā, kad dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem Savienības iekšējā tirdzniecībā, uzskata, ka minēto uzņēmumu ir ietekmējis atbalsts. Šajā saistībā fakts par ekonomikas nozares liberalizēšanu Savienības līmenī varētu kalpot par pamatu, lai noteiktu, ka atbalstam ir reāla vai potenciāla ietekme uz konkurenci un tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt nav nepieciešams, lai saņēmējs uzņēmums pats piedalītos iekšējā tirdzniecībā Savienībā. Dalībvalsts piešķirtais atbalsts uzņēmumam var veicināt darbības saglabāšanu vai paplašināšanu iekšzemes tirgū, tādējādi citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem ir mazāk iespēju iekļūt attiecīgās dalībvalsts tirgū. Turklāt, ja uzņēmums, kurš iepriekš nav bijis iesaistīts Savienības iekšējā tirdzniecībā, tiek stiprināts, tas var būt spējīgs iekļūt citas dalībvalsts tirgū (18).
(53)
Konkrētajā gadījumā pasākums sniedz labumu uzņēmumiem, kas darbojas dažādās nozarēs, kuras ir atvērtas tirdzniecībai Eiropas Savienībā. Tādējādi pat tās priekšrocības, kas ir piešķirtas tādu uzņēmumu veiktiem iekšzemes darījumiem, kuri darbojas tikai Portugāles tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(54)
Turklāt pasākuma mērķis ir atbalstīt Portugālē reģistrētu uzņēmumu veiktās komerciālās tirdzniecības darbības pretstatā citās dalībvalstīs reģistrētajiem uzņēmumiem. Tāpēc šis pasākums var kropļot konkurenci iekšējā tirgū.
Secinājums
(55)
Tādējādi šis projekts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā minētajiem izņēmumiem.
6.2. APDROŠINĀTĀJIEM SNIEGTĀ ATBALSTA SADERĪGUMS
(56)
Komisija savā paziņojumā ir paredzējusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem atbalsts apdrošinātājiem, kas piešķirts valsts atbalstītu īstermiņa eksporta kredīta shēmu veidā, ir uzskatāms par saderīgu. Saistībā ar finanšu krīzi pagaidu shēma paredz nosacījumus paziņojuma piemērošanai.
(57)
Paziņojuma grozījuma (19) 2.5. punktā “nododami riski” definēti kā komerciāli riski un politiskie riski saistībā ar valsts un citiem parādniekiem, kas reģistrēti paziņojuma pielikumā minētajās valstīs (20). Finanšu priekšrocības par labu eksporta kredīta apdrošinātājiem, kuri veic darījumu, ko var iedalīt kā nododamu risku, vai sedz šādu darījumu, parasti ir aizliegtas.
(58)
Paziņojuma 3.1. punktā noteikts, ka faktori, kas var kropļot konkurenci starp tādiem privātiem un valsts eksporta kredīta apdrošinātājiem vai tādiem valsts atbalstītiem eksporta kredīta apdrošinātājiem, kuri apdrošina nododamos riskus, de jure un de facto ietver valsts garantijas aizņēmumiem un zaudējumiem. Šādas garantijas dod iespēju apdrošinātājiem veikt aizņēmumus ar procentu likmēm, kas ir zemākas par parastajām tirgus likmēm, vai dod tiem iespēju aizņemties naudu. Turklāt, patiecoties šīm garantijām, apdrošinātājiem nav jāpārapdrošinās privātā tirgū.
(59)
Attiecībā uz paziņojuma pielikumā neuzskaitītajām valstīm šādi riski šā paziņojuma izpratnē “nav nododami”, un paziņojums neattiecas uz valsts atbalstu to apdrošināšanai.
(60)
Paziņojuma 4.2. punkts paredz, ka “nododamos riskus” nevar segt ar eksporta kredīta apdrošināšanu, saņemot dalībvalstu atbalstu. Tomēr paziņojuma 4.4. punkts paredz, ka noteiktos apstākļos šos riskus uz laiku var segt valsts vai valsts atbalstīti eksporta kredīta apdrošinātāji. Jo īpaši tas paredz, ka riskus, kas radušies parādniekiem, kuri ir reģistrēti paziņojuma pielikumā uzskaitītajās valstīs, uzskata par īslaicīgi nenododamiem tikai tad, ja ir iespējams pierādīt, ka privātās apdrošināšanas segums riskiem, kurus parasti uzskata par nododamiem, nav pieejams. Dalībvalstīm, kuras vēlas piemērot šo izņēmuma klauzulu, jāiesniedz gan ziņojums par stāvokli tirgū, gan divu lielu, starptautiski atzītu eksporta kredīta apdrošinātāju un valsts kredīta apdrošinātāja apliecinājums, kuros norādīts, ka privātajā apdrošināšanas tirgū nav pieejams segums riskiem. Turklāt valsts atbalstītam eksporta kredīta apdrošinātājam pēc iespējas jāsalāgo savas prēmiju likmes par šādiem nododamiem riskiem ar likmēm, ko privāti eksporta kredīta apdrošinātāji citviet iekasē par attiecīgo riska veidu, un jāiekļauj tādu nosacījumu apraksts, kurus valsts eksporta kredīta apdrošinātājs paredzējis piemērot attiecībā uz šādiem riskiem.
(61)
Lai paātrinātu šo procedūru, pagaidu shēmā līdz 2010. gada 31. decembrim tika paredzēti vienkāršāki nosacījumi attiecībā uz pierādījumu, kas dalībvalstīm jāiesniedz, lai atspoguļotu seguma nepieejamību. Šim nolūkam dalībvalstīm bija jāiesniedz pierādījums, ko sniedzis liels, starptautiski atzīts privātais eksporta kredīta apdrošinātājs un valsts kredīta apdrošinātājs vai vismaz četri iekšzemes tirgū labi zināmi eksportētāji. Pagaidu shēma tika pagarināta līdz 2011. gada 31. decembrim (21).
Seguma nepieejamība
(62)
Portugāle iesniedza vairākas vēstules no eksportētājiem, kurās norādīts, ka viņiem tika atteikts segums vairākiem darījumiem. Tomēr Komisija Portugāles iestāžu iesniegtajās vēstulēs nesaskatīja pietiekamu pierādījumu seguma nepieejamībai. Šajās atteikuma vēstulēs norādītie iemesli ir vai nu konfidenciāli, vai arī skaidri norāda, ka atteikuma pamatā ir klienta zemā likviditāte un sliktais finanšu stāvoklis; un tas atbilst parastai uzņēmējdarbības praksei pienācīgi funkcionējošā apdrošināšanas tirgū. Atbildot uz Komisijas 2010. gada 27. oktobra lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu, Portugāle sniedza datus, kas liecina par tādu uzņēmumu skaita samazināšanos, kuri ņem apdrošināšanu (to skaits samazinājās par 29,41 % līdz 2009. gada beigām salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un vēl par 12,53 % līdz 2010. gada septembrim), kā arī par apdrošinātā portfeļa vērtības samazināšanos (32,84 % apmērā 2009. gada beigās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un vēl par 22,36 % līdz 2010. gada septembrim). Tomēr CESCE2010. gada 22. novembra vēstulē, kas ir viena no divām privāto apdrošinātāju vēstulēm, ko iesniedza Portugāle, norādot uz seguma nepieejamību privātajā tirgū, norādīts, ka uzņēmumu finanšu vajadzības ir samazinājušas arī pieprasījuma samazināšanās rezultātā. Tādējādi apgalvojums, ka apjomi ir samazinājušies, nav pietiekams pierādījums seguma nepieejamībai tirgū.
(63)
Turklāt tas, ka segums privātajā tirgū patiešām nav pieejams un tas kļūst pieejams pēc tam, kad valsts ir piešķīrusi daļēju segumu, varētu liecināt par to, ka apdrošinātāji ir saņēmuši valsts atbalstu. Tā kā korekcijas šādā tirgū galvenokārt tiek veiktas saistībā ar apjomu, ne cenām, kā izskaidrots 35. apsvērumā, no valsts atbalsta izrietoša kredīta pieejamība ļauj esošajiem tirgus dalībniekiem saglabāt savu pozīciju tirgū.
Prēmiju likmju saskaņošana ar privāto kredīta apdrošinātāju iekasētajām likmēm
(64)
Saskaņā ar shēmu iekasētās likmes veido 60 % no likmes, ko privātais apdrošinātājs prasa par segumu tam pašam klientam. Turklāt - pretēji Portugāles apgalvojumiem - var uzskatīt, ka risks, kas tiek nodots valstij saskaņā ar shēmu, ir lielāks nekā privātā apdrošinātāja atsevišķi segtais risks. Jāatgādina, ka saistību nepildīšanas risks palielinās līdz ar apdrošinātās summas palielināšanos. Tādējādi eksportētājs, kuram ir piešķirta lielāka apdrošināšanas seguma summa, piekristu noslēgt vairāk komercdarījumu ar attiecīgo pircēju. Kopējais darījumu apjoms varētu pārsniegt pircēja spēju atmaksāt kredītu.
(65)
Portugāles iestādes uzskata, ka papildu darījumu risks ir mazāks, ņemot vērā to, ka eksportētājs, kurš ir saņēmis ierobežotu segumu, vispirms apdrošinātu ar lielāku risku saistītos pircējus, un, ja segums tiktu palielināts, eksportētājs pakāpeniski apdrošinātu arī ar mazāku risku saistītos pircējus. Tomēr šajā iebildē nav ņemts vērā fakts, ka kredītlimiti tiek piešķirti katram pircējam, tāpēc eksportētājs nevar izvēlēties izmantot vienīgi visu to limitu, kas piešķirts tikai pircējiem ar viszemāko kredītspēju.
(66)
Turklāt, pamatojoties uz Portugāles iestāžu iebildi, ka papildu apdrošinātajiem darījumiem ir mazāks risks nekā privāto apdrošinātāju apdrošinātajiem darījumiem, varētu secināt, ka privātie apdrošinātāji par attiecīgā līmeņa prēmiju uzņemas lielāku risku, atsakot segumu darījumiem ar mazāku risku par tāda paša līmeņa prēmiju. Ja minētā iebilde ir pareiza, saprātīgs privātais apdrošinātājs apdrošinātu vairāk darījumu, tādējādi palielinot savus ienākumus no prēmijām, tajā pašā laikā samazinot risku. Citiem vārdiem sakot, Portugāles iestāžu iebilde norādītu uz to, ka privātie apdrošinātāji rīkojas nesaprātīgi, piekrītot apdrošināt ar lielāku risku saistīto portfeļa daļu, nevis ar mazāku risku saistīto daļu. Tāpēc šo iebildi nevar pieņemt.
(67)
Tā kā pasākums sedz lielāku risku, valsts ir pakļauta lielākiem iespējamiem galīgajiem zaudējumiem nekā privātais apdrošinātājs, jo tā piešķir un nosaka cenu par sākotnējo segumu, neņemot vērā citus faktorus. Tādēļ papildu aizsardzības shēmas gadījumā, kad lēmums par seguma palielināšanu tiek pieņemts tikai tad, kad ir noteikta prēmija par sākotnējo kredīta apdrošināšanas limitu, maksai par papildu aizsardzību jāatspoguļo lielāks risks par iespējamu pārmērīgu segumu. Portugāles iestāžu iebildi, ka uzņēmumi izdarītu pretēju izvēli, nodrošinot, ka ar lielāku risku saistītas darbības segtu privātie apdrošinātāji, neapstiprina ne konkrēti dati, ne arī zināmā tirgus prakse. Visizplatītākais privātās īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas veids (visa apgrozījuma apdrošināšana) paredz, ka polise sedz visu kreditētās pārdošanas portfeli. Tādējādi apdrošinātajam uzņēmumam tiek liegta iespēja selektīvā veidā apdrošināt savus riskus. Komisija uzskata, ka, nosakot cenu par papildu apdrošināšanu, vajadzēja ņemt vērā augstāku riska līmeni, kādu uzņemas apdrošinātais uzņēmums. Tādēļ tās izcenojumam vajadzēja būt augstākam par cenu, ko privātie apdrošinātāji iekasē par standarta apdrošināšanu.
(68)
Konkrētajā gadījumā likmes, kas tiek iekasētas saskaņā ar shēmu, ir zemākas par pašreizējām likmēm eksporta kredīta apdrošināšanas tirgū, ko Portugāle apstiprināja savā atbildē uz Komisijas 2010. gada 27. oktobra lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Šis izcenojums turklāt ir zemāks par 2007. un 2008. gada tirgus likmēm. Līdz ar to nav gūts apstiprinājums arī Portugāles iestāžu minētajai iebildei, ka izcenojums atbilst pirmskrīzes tirgus likmēm. Turklāt cenā būtu jāņem vērā arī riska līmenis, kādu uzņemas apdrošinātais uzņēmums. Tādēļ izcenojumam faktiski būtu jābūt augstākam par tirgus cenu.
(69)
Ņemot vērā iepriekš minēto, apdrošinātājiem piemērotā shēma nav saderīga ar paziņojumu un pagaidu shēmu.
6.3. EKSPORTĒTĀJIEM UN IEKŠZEMES TIRDZNIECĪBAS UZŅĒMUMIEM SNIEGTĀ ATBALSTA SADERĪGUMS
6.3.1. Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai paredzētā pasākuma saderīgums
(70)
LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts, ko piemēro parastos tirgus apstākļos, un 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts, ko piemēro tautsaimniecības nopietnu traucējumu gadījumos, noteiktos apstākļos ļauj uzskatīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(71)
Komisija atgādina, ka saskaņā ar judikatūru LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts jāpiemēro sašaurināti un tam jānovērš traucējumi visā attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecībā (22).
(72)
Saskaņā ar principiem (5.1. punkts) pagaidu shēmā, ko pagarināja līdz 2012. gada 31. decembrim, atbalsta pasākumam, lai to uzskatītu par saderīgu, jāatbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem.
a)
Atbilstība
atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu panākt mērķi, proti, novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. To nevarētu īstenot, ja pasākums nebūtu piemērots traucējumu novēršanai.
b)
Nepieciešamība
atbalsta pasākuma apmēram un formai jābūt tādai, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai. Tādējādi atbalsta pasākuma minimālajam apmēram jābūt tādam, kāds ir vajadzīgs mērķa sasniegšanai, un tā formai jābūt piemērotai, lai novērstu traucējumus. Citiem vārdiem sakot, ja mazāka apmēra atbalsts vai ne tik kropļojošas formas pasākums būtu pietiekams, lai novērstu nopietnus traucējumus visā tautsaimniecībā, konkrētais pasākums nebūtu nepieciešams. Šādu analīzi apstiprina iedibinātā Tiesas judikatūra (23).
c)
Proporcionalitāte
pasākumu pozitīvajai ietekmei jābūt atbilstīgi līdzsvarotai attiecībā uz konkurences kropļojumiem, lai ierobežotu kropļojumus līdz tādam minimālajam līmenim, kāds nepieciešams, lai sasniegtu pasākuma mērķus. LESD 107. panta 1. punktā ir aizliegti visi selektīvie valsts pasākumi, kuri var kropļot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Piemērojot jebkādu atkāpi no LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta, lai atļautu valsts atbalstu, jānodrošina, ka šāds atbalsts ir ierobežots un nepārsniedz apjomu, kāds ir nepieciešams tā noteiktā mērķa sasniegšanai.
Atbilstība
(73)
Kā paskaidrots 46. apsvērumā, izveidotā shēma izslēdz krīzes visvairāk skartos uzņēmumus, tāpēc tā nav piemērota, lai novērstu apgalvotās tirgus nepilnības, ko radījusi privātā seguma nepieejamība.
Nepieciešamība un proporcionalitāte: prēmiju likmju saskaņošana ar privāto apdrošinātāju iekasētajām likmēm
(74)
Kā iepriekš norādīts 62. apsvērumā, lai gan Portugāles sniegtā informācija norāda uz problēmām privātajā kredīta apdrošināšanas tirgū, tā nepierāda seguma nepieejamību. Tāpēc nav iespējams konstatēt valsts intervences nepieciešamību.
(75)
Kā paskaidrots 21. un 64. apsvērumā, saskaņā ar shēmu iekasētās likmes veido 60 % no likmēm, ko iekasē privātie apdrošinātāji par tā paša klienta segumu.
(76)
Kā paskaidrots iepriekš 65.-67. apsvērumā, papildu aizsardzības shēmas gadījumā, kad lēmums par seguma palielināšanu tiek pieņemts tikai tad, kad ir noteikta prēmija par sākotnējo kredīta apdrošināšanas limitu, maksai par papildu aizsardzību jāatspoguļo lielāks risks par iespējamu pārmērīgu segumu.
(77)
Mērķi sniegt nepieejamo apdrošināšanas segumu, kā tiek apgalvots, varētu sasniegt arī ar shēmu, kuras izcenojumā tiek atspoguļots pamatā esošais risks, ko uzņēmusies valsts. Tāpēc shēmas izcenojums, kura pamatā esošā prēmija ir mazāka par prēmiju, kāda tiktu iekasēta tirgū par līdzīgiem riskiem, nav proporcionāls shēmas mērķim.
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, shēmas daļu, ko veido eksporta kredīta apdrošināšana, nevar uzskatīt par saderīgu atbalstu eksportētājiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un pagaidu shēmu.
(79)
Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu visas iebildes par piemērotību, nepieciešamību un proporcionalitāti ir vienlīdz piemērotas 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētās saderīguma analīzes veikšanai. Tāpēc saskaņā ar shēmu sniegtais atbalsts eksporta kredīta apdrošinātājiem iespaido tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm.
6.3.2. Shēmas saderīgums attiecībā uz iekšzemes tirdzniecības apdrošināšanas darbībām
(80)
Kas attiecas uz shēmas piemērošanu iekšzemes darījumiem, iekšzemes tirdzniecības apdrošināšanas cena, kas ir zemāka par tirgus cenu, varētu novirzīt tirdzniecības darījumus no eksporta par labu iekšzemes darījumiem un lielā mērā ietekmēt importu. Tāpēc parastos tirgus apstākļos valsts atbalsts par labu iekšzemes tirdzniecības darbībām ir stingri aizliegts. Tomēr LESD 107. panta 3. punkta c) un b) apakšpunkts paredz, ka noteiktos apstākļos atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Saistībā ar šo paziņojumā un pagaidu shēmā ir noteikti kritēriji, lai noteiktu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai paredzēto atbalsta pasākumu saderīgumu. Tomēr minētie dokumenti neattiecas uz iekšzemes tirdzniecības darījumiem.
(81)
Neskatoties uz to, Portugāle paziņoja par shēmu saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi, kā to paredz pagaidu shēma. Tādēļ ir jānosaka, vai, ņemot vērā pašreizējās ekonomiskās krīzes tālejošās sekas, shēmu varētu uzskatīt par saderīgu, tieši piemērojot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Pretējā gadījumā ir jāanalizē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(82)
Attiecībā uz saderīgumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu minētais noteikums ļauj Komisijai atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(83)
Komisija atgādina, ka LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts jāpiemēro sašaurināti, un tam jānovērš traucējumi, kas ietekmē visu attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību (24). Tā arī atgādina, ka saskaņā ar 73. apsvērumu pasākumam jāatbilst piemērotības, nepieciešamības un proporcionalitātes principiem.
(84)
Pasākums tika īstenots saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi, un tas ir ierobežots laika ziņā.
(85)
Komisija ir saņēmusi vēstules no eksportētājiem un privātiem apdrošinātājiem, kurās minēta apdrošināšanas seguma samazināšanās attiecībā uz iekšzemes darījumiem. Portugāles iestādes norāda, ka zaudējumu līmenis ir paaugstinājies līdz 102 %. Tomēr šis novērojums nav noteicošais, jo šāda pieauguma tendence ir pastāvīga kopš 2004. gada, par ko liecina Portugāles iestāžu iesniegtie apsvērumi. Šāda pastāvīga zaudējumu līmeņa paaugstināšanās pat pirms finanšu krīzes var liecināt nevis par tirgus nepilnībām iekšzemes tirdzniecības finansēšanā, bet drīzāk par strukturālu problēmu tirgū. Tāpēc Komisija nav guvusi pierādījumu, ka shēma ir piemērota, lai novērstu nopietnu traucējumu tautsaimniecībā, un uzskata, ka shēmu nevar atzīt par saderīgu saskaņā ar pagaidu shēmu vai 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(86)
Attiecībā uz pasākuma saderīgumu saskaņā ar paziņojumu un 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu shēmas mērķis ir novērst seguma nepieejamību apdrošināšanas tirgū. Tomēr, tā kā runa ir par papildu aizsardzības shēmu, kas dod privātajiem apdrošinātājiem zināmu rīcības brīvību, izvēloties saņēmēju, shēma potenciāli izslēdz no seguma saņemšanas tos uzņēmumus, kuri atrodas salīdzināmā faktiskā situācijā ar uzņēmumiem, kas saņem segumu, taču kurus vairāk bija skārusi krīze. Šādiem izslēgtajiem uzņēmumiem apdrošināšanas segums būtu pilnībā atsaukts, nevis tikai daļēji anulēts. Turklāt pasākums nodrošina saņēmējiem ne tikai papildu segumu, bet arī priekšrocību izcenojuma ziņā, ņemot vērā to, ka prēmiju likmes ir zemākas par tirgus likmēm. Kā jau iepriekš minēts, saskaņā ar shēmu iekasētās likmes veido 60 % no privāto apdrošinātāju iekasētajām likmēm par segumu tam pašam klientam, savukārt fakts, ka seguma limits ir palielināts un divreiz pārsniedz sākotnējo limitu, nozīmē lielāku risku, un tas netiek atspoguļots prēmijā. Shēmas izcenojuma līmenis nav pamatots, ņemot vērā nepieciešamību novērst apdrošināšanas seguma nepieejamību. Shēma nav proporcionāla tās noteiktā mērķa sasniegšanai, ņemot vērā iespējamos konkurences kropļojumus.
(87)
Tāpēc Komisija secina, ka iekšzemes tirdzniecības apdrošināšanas darījumiem piešķirtais valsts atbalsts neatbilst LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunkta nosacījumiem un nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
7. SECINĀJUMS
(88)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka shēma piešķir valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
8. ATGŪŠANA
(89)
Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (25) 14. panta 1. punktu, ja nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmējiem. Atgūst tikai tādu atbalstu, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
(90)
Atgūšanas mērķis ir atjaunot situāciju, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. To panāk, tiklīdz saņēmēji ir atmaksājuši nesaderīgo atbalstu un attiecīgi zaudējuši priekšrocības, kas tiem bija salīdzinājumā ar konkurentiem. Atgūstamās summas apmēram jābūt tādam, lai novērstu saņēmējiem piešķirto ekonomisko labumu.
(91)
Tā kā atlīdzībai par valsts segumu nav piemērotas tirgus cenas, jānosaka pienācīgs standarts, lai atbalsta summu varētu precīzi izteikt skaitļos Kā noteikts Komisijas paziņojuma par garantijām (26) 4.2. punkta pirmajā ievilkumā, aizdevuma garantiju “skaidras naudas dotāciju ekvivalentus” attiecīgajā gadā var aprēķināt tāpat kā dotācijas ekvivalentu aizdevumiem ar atvieglotiem nosacījumiem. Tādējādi atbalsta summu var aprēķināt kā starpību starp teorētisko tirgus likmi un likmi, kas iegūta, pateicoties valsts garantijai, pēc visu samaksāto prēmiju atskaitīšanas.
(92)
Attiecībā uz atbalstu apdrošinātājiem priekšrocība ir apdrošinātāju tirgus daļas saglabāšana. Ja nebūtu atbalsta, segumu būtu varējis nodrošināt cits tirgus dalībnieks. Proti, kā jau skaidrots iepriekš 35. apsvērumā, konkurenci tirgū galvenokārt nosaka daudzums, nevis cenas. Turklāt tirgū pastāv prakse noteikt vidējo cenu visam portfelim, kas pēc tam ir jāapdrošina pie tā paša apdrošinātāja (27), lai novērstu, ka apdrošinātie uzņēmumi izvēlas labākās cenas. Labāko cenu izvēlēšanās varētu notikt, ja apdrošinātais uzņēmums maksātu vidējo cenu tikai par tiem klientiem, kam piemīt liels risks, un neapdrošinātu klientus, kas ir saistīti ar mazāku risku, vai arī ar mazāku risku saistītus klientus apdrošinātu pie cita apdrošinātāja. Tāpēc, ja cits tirgus dalībnieks būtu sniedzis segumu eksportētājiem par visiem prasītajiem kredītlimitiem pat par lielāku cenu, eksportētāji varētu pārvietot visas savas apdrošināšanas polises pie alternatīvā apdrošināšanas seguma sniedzēja. Monetārā izteiksmē priekšrocība ir peļņas norma, kura iegūta no apjoma, ko apdrošinājis katrs privātais apdrošinātājs, un no kuras atskaitītas ar šo apjomu saistītās izmaksas. Ja shēmas nebūtu, šos elementus, kas izteikti to privāto apdrošinātāju gūtajā peļņā, kuri piedalās shēmā laikposmā, kad valsts nodrošināja papildu aizsardzības segumu, būtu reģistrējis cits tirgus dalībnieks. Tāpēc atbalsts par labu apdrošinātājiem tiek izteikts kvantitatīvi kā peļņa, kādu gūst apdrošinātāji, kuri piedalījās shēmā tās darbības laikā, sniedzot segumu atsevišķiem eksportētājiem un iekšzemes tirdzniecības uzņēmumiem, kuri ir parakstījušies uz shēmu. Priekšrocība klientiem, kuri ir parakstījušies uz shēmu, būtu jāaprēķina katram atsevišķajam apdrošinātājam, kas piedalījies shēmā, un, ja peļņa pārsniedz de minimis summu, tā būtu jāatgūst.
(93)
Attiecībā uz eksportētājiem saņēmējiem būtu bijis jāmaksā atlīdzība par valsts piedāvāto segumu atbilstīgi tirgus apstākļiem. Tādēļ atbalsta summa būtu jāaprēķina kā starpība starp minēto faktisko tirgus likmi, kas koriģēta, ņemot vērā riska līmeņa izmaiņas. Komisija ir izstrādājusi metodi atgūstamās summas aprēķināšanai (skatīt šā lēmuma pielikumu), pamatojoties uz saprātīgiem pieņēmumiem un vispārējo tirgus praksi. Saskaņā ar šo metodi teorētiskā tirgus cena par valsts piešķirto segumu ir vienāda ar 110 % no cenas (prēmijas likmes izteiksmē), kādu iekasē privātais apdrošinātājs katra atsevišķā eksportētāja gadījumā. Tā kā saskaņā ar shēmu iekasētā cena atbilst 60 % no prēmijas, ko iekasē privātais apdrošinātājs, atgūstamā summa katrā darījumā ir vienāda ar summu, ko valsts iekasē saskaņā ar shēmu, kas reizināta ar 5/6.
(94)
Summu, kas minēta 93. apsvērumā, veido atgūstamā summa, kam pieskaitīti faktiski uzkrātie atgūstamie procenti par minēto summu, sākot no dienas, kurā atbalsts piešķirts saņēmējiem (individuālo garantiju diena), līdz tā faktiskajai atgūšanai. Atgūstamos procentus aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (28), kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 271/2008 (29).
(95)
Šo lēmumu īsteno nekavējoties, jo īpaši attiecībā uz visu tādu individuālo atbalstu atgūšanu, kuri piešķirti saskaņā ar shēmu, izņemot atbalstu, kas atbilst tādu regulu nosacījumiem, kuras pieņemtas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 (30) 1. un 2. pantam, vai kas piešķirts atbilstīgi jebkādai citai apstiprinātai atbalsta shēmai un nepārsniedz maksimālo atbalsta intensitāti vai de minimis limitus, ko piemēro šāda tipa atbalstam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, kas ietverts īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas shēmā, piemērojot 2008. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 175/2008, ar ko izveido Finova, un 1998. gada 16. jūlija Dekrētu Nr. 211/1998, ar ko paredz savstarpējo garantiju sabiedrībām piemērojamos noteikumus (grozīts ar 2001. gada 30. janvāra Dekrētu Nr. 19/2001 un 2007. gada 7. septembra Dekrētu Nr. 309-A-2007), un ko Portugāle nelikumīgi piešķīra, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punkta nosacījumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
Individuālais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu un atbalsta piešķiršanas laikā atbilst tās regulas nosacījumiem, kura pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. vai 2. pantu, vai kas piešķirts saskaņā ar jebkādu citu apstiprinātu shēmu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas nepārsniedz maksimālo atbalsta intensitāti vai de minimis limitus, ko piemēro šāda veida atbalstam.
3. pants
1. Portugāle atgūst no saņēmējiem 1. pantā minēto nesaderīgo atbalstu.
2. Atgūstamā summa ietver arī procentus par laika periodu no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.
3. Procentus aprēķina gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar V nodaļu Regulā (EK) Nr. 794/2004, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 271/2008.
4. Portugāle ar šā lēmuma izziņošanas dienu nekavējoties atceļ 1. pantā minēto shēmu un atceļ visus vēl neveiktos atbalsta maksājumus saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu.
4. pants
1. Atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, atgūst nekavējoties un efektīvi.
2. Portugāle nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas dienas.
5. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Portugāle Komisijai iesniedz šādu informāciju:
a)
to saņēmēju sarakstu, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, un katra saņēmēja saņemtā atbalsta kopsummu;
b)
kopējo summu (pamatsummu un atgūstamos procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja;
c)
veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi;
d)
dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.
2. Portugāle turpina informēt Komisiju par progresu attiecībā uz valsts pasākumiem, kas veikti šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc Komisijas pieprasījuma Portugāle nekavējoties sniedz informāciju par veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildes nodrošināšanai. Turklāt tā sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūstamajiem procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmējiem.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.
Briselē, 2011. gada 23. novembrī