РЕШЕНИЕ № 940/2011/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 септември 2011 година
относно Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 153, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие с член 147, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Съюзът съдейства за постигането на високо равнище на заетост, като поощрява сътрудничеството между държавите-членки и подкрепя, и ако е необходимо, допълва техните действия.
(2)
В съответствие с член 153, параграф 1 от ДФЕС Съюзът подкрепя и допълва дейностите на държавите-членки в области като условията на труд, интегрирането на лицата, изключени от пазара на труда, и борбата срещу социалната изолация.
(3)
Съгласно член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, Съюзът се бори, inter alia, срещу социалното изключване и дискриминацията и насърчава социалната справедливост и закрила, равенството между жените и мъжете и солидарността между поколенията.
(4)
В член 174 от ДФЕС се признава, че някои региони на Съюза са засегнати от сериозни и постоянни демографски проблеми, които могат да повлияят отрицателно на тяхното развитие и изискват специално внимание с оглед на постигането от Съюза на целта за икономическо, социално и териториално сближаване.
(5)
Съгласно член 25 от Хартата на основните права на Европейския съюз Съюзът признава и зачита правото на възрастните хора да водят достоен и независим живот и да участват в социалния и културния живот.
(6)
Застаряването безспорно е предизвикателство за цялото общество и за всички поколения в Европа, като това също така е въпрос, който се отнася до солидарността между поколенията и ролята на семейството.
(7)
Делът на населението на Съюза, който се състои от лица в края на 50-те и над тази възраст, ще се увеличава много по-бързо от преди. Това е много положително, тъй като то е логична последица от подобряването на здравеопазването и качеството на живот. При все това, поради тези демографски промени Съюзът е изправен пред редица предизвикателства.
(8)
На няколко поредни заседания на Европейския съвет бе призната необходимостта от справяне с последиците от застаряването на населението за европейските социални модели. Ключът за справяне с бързо настъпващата промяна във възрастовата структура се състои в насърчаване на създаването на култура на активен живот на възрастните хора като процес, който обхваща целия живот, а оттам - и в гарантиране на това бързо нарастващото население, състоящо се от лица, които са в края на 50-годишната си възраст и повече, което, като цяло, е по-здраво и по-добре образовано от която и да било подобна възрастова група преди това, да разполага с добри възможности за намиране на работа и за активно участие в социалния и семейния живот, включително чрез доброволческа дейност, обучение през целия живот, изразяване чрез културата и спорта.
(9)
Световната здравна организация определя „активното остаряване“ като процес, в който възможностите за здравни грижи, участие и сигурност се оптимизират, за да се подобри качеството на живот на хората в процеса на остаряване. „Активното остаряване“ позволява на хората да реализират своя потенциал за физическо, социално и ментално благоденствие през целия си живот и да участват в обществото като им се предостави подходяща защита, сигурност и грижи в случаите, когато се нуждаят. Ето защо насърчаването на „активното остаряване“ изисква многоизмерен подход и съпричастност, при наличието на трайна подкрепа между всички поколения.
(10)
Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) следва да се основава на наследството на Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.) и Европейската година на доброволческите дейности за насърчаване на активна гражданска позиция (2011 г.) и ето защо следва да се насърчава постигането на по-голям ефект чрез взаимодействието на тези Европейски години с Европейската година на активния живот на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) („Европейската година“).
(11)
С нарастването на дела на възрастните хора в Европа и с увеличаването на хроничните заболявания, придобива все по-голямо значение насърчаването на остаряването в добро здраве за всички и по-специално за възрастните хора, като се подкрепя тяхната жизненост и достойнство, inter alia, чрез гарантиране на достъп до подходящи и висококачествени здравни грижи, дългосрочни грижи и социални услуги и разработване на инициативи, които насърчават предотвратяването на здравните рискове, които са свързани с остаряването. Остаряването в добро здраве може да допринесе за повишаване на участието на възрастните хора на пазара на труда, да им даде възможност да запазят обществената си активност по-дълго време, да подобри индивидуалното им качество на живот и да ограничи натиска върху системите на здравеопазването, социалните грижи и в пенсионните системи.
(12)
Комисията изложи гледната си точка относно демографските предизвикателства, пред които е изправен Съюзът, и възможностите за тяхното преодоляване в съобщенията „Демографското бъдеще на Европа: да превърнем предизвикателството във възможност“ от 12 октомври 2006 г., „Укрепване на връзките между поколенията“ от 10 май 2007 г. и „Справяне с последиците от застаряването на населението в ЕС (доклад от 2009 г. за застаряването на населението)“ от 29 април 2009 г.
(13)
Многообразието на по-възрастните поколения в Европа ще се увеличи още повече. Поради това е необходимо активно да се популяризират равните възможности и да се насърчава участието. Активните граждани, произхождащи от различна среда, имат важни функции по отношение на обединяването на обществото, насърчават интеграцията и допринасят за икономиката.
(14)
На 22 февруари 2007 г. Съветът и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, приеха Резолюция „Перспективите и предизвикателства на демографската промяна в Европа: приносът на възрастните хора за икономическото и социалното развитие“, в която се подчертава както необходимостта от увеличаване на възможностите за активно участие на възрастните хора, включително под формата на доброволческа дейност и новите икономически възможности (т. нар. „сребърна икономика“), породени от нарастващото търсене на определени стоки и услуги от страна на възрастните хора, и набляга на необходимостта от изграждане на положителен обществен имидж на възрастните хора.
(15)
На 8 юни 2009 г. Съветът прие заключения относно равните възможности за жените и мъжете: активно и достойно остаряване, в които се отчита, че навсякъде в Съюза възрастните жени и мъже се натъкват на сериозни предизвикателства в стремежа си към активен живот и достойно остаряване, и предложи редица мерки на държавите-членки и Комисията, включително насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, като се отчитат различните обстоятелства в отделните държави-членки и различните предизвикателства, пред които са изправени жените и мъжете.
(16)
На 30 ноември 2009 г. Съветът прие заключения относно достойното остаряване в добро здраве, в които призовава Комисията, inter alia, „да разработи дейности за повишаване на осведомеността с цел насърчаване на активното остаряване, включително евентуално определяне на 2012 г. за Европейска година на активното остаряване и солидарността между поколенията“.
(17)
Комисията в съобщението си, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ от 3 март 2010 г., набляга на значението, което има за Съюза насърчаването на доброто здраве и активността на застаряващото население в интерес на социалното сближаване и по-високата продуктивност. На 23 ноември 2010 г. като част от стратегията Европа 2020 Комисията прие водеща инициатива, озаглавена „Програма за нови умения и работни места: европейски принос за пълна заетост“, в рамките на която държавите-членки следва по-специално да насърчават политиките за активен живот на възрастните хора. На 16 декември 2010 Комисията също така прие водеща инициатива „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване: европейска рамка за социално и териториално сближаване“. Постигането на тези цели на политиката се нуждае от предприемане на действия на всички управленски равнища и от страна на редица неправителствени заинтересовани страни; тези цели могат от своя страна да получат подкрепа на равнището на Съюза чрез дейности, насочени към повишаване на осведомеността и насърчаване на обмена на добри практики в рамките на Европейската година. Националните координатори следва да следят за координацията на действията на национално равнище и за тяхната съгласуваност с целите на Европейската година. Следва също да бъде предвидено участието и на други институции и заинтересовани страни.
(18)
На 7 юни 2010 г. Съветът прие заключения относно „Активния живот на възрастните хора“, в които призовава Комисията „да продължи подготовката на Европейска година за активен живот на възрастните хора през 2012 г., в хода на която да бъдат изведени на преден план ползите от активния живот на възрастните хора и неговият принос за солидарността между поколенията и да бъдат популяризирани обещаващи инициативи на всички равнища в подкрепа на активния живот на възрастните хора“.
(19)
На 11 ноември 2010 г. Европейският парламент прие резолюция, озаглавена „Демографските предизвикателства и солидарността между поколенията“, в която държавите-членки се призовават да превърнат активния живот на възрастните хора в един от приоритетите си за идните години. В резолюцията се посочва също така, че Европейската година следва по-специално да подчертае приноса на възрастните хора за обществото и да позволи създаването на възможности за засилване на солидарността, сътрудничеството и разбирателството между поколенията, както и да направи така, че млади и стари да заработят заедно.
(20)
В становища, изготвени от Европейския икономически и социален комитет и от Комитета на регионите, също се подчерта значението за Европа на една култура на активен живот на възрастните хора, като се подчертава inter alia значимостта на здравните грижи, включващи различни поколения.
(21)
Решение 2010/707/ЕС на Съвета от 21 октомври 2010 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3) призовава в насоки 7 и 8 държавите-членки да увеличат участието на работната сила посредством политики за насърчаване на активния живот на възрастните хора, да повишат равнищата на заетост на възрастните работници посредством насърчаване на иновации в организацията на труда и да подобрят шансовете за заетост на възрастните работници посредством повишаване на тяхната квалификация и участие в схеми за учене през целия живот. В насока 10 се набляга на необходимостта от укрепване на системите за социална закрила, учене през целия живот и активните политики за приобщаване, за да се създават възможности на различните етапи от живота на хората и те да се предпазват от риска от бедност и социално изключване, както и да се засили тяхното активно участие в обществото.
(22)
В съобщението, озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“, първата водеща инициатива на стратегията Европа 2020, приета на 19 май 2010 г., Комисията наблегна на значението на приложения и услуги на информационните и комуникационните технологии (ИКТ ) за остаряването в добри условия, като предложи по-конкретно укрепване на съвместната програма за интелигентна заобикаляща среда. В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се препоръчва и предприемане на съгласувани действия с цел повишаване на цифровите умения на всички европейци, в това число и на възрастните хора, които представляват съществена част от 150-те милиона граждани, или приблизително 30 % от общия брой на гражданите, които никога не са използвали Интернет. Улесняването на достъпа до нови технологии и осигуряването на обучение за тяхното използване би подобрило допълнително възможностите на възрастните хора.
(23)
В контекста на стратегията Европа 2020 Комисията предложи стартирането на партньорство за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора в рамките на водещата инициатива „Съюз за иновации“. Партньорството за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора също така се стреми да създаде възможност за гражданите да живеят независимо и в добро здраве по-дълго и да доведе до удължаване, в срок до 2020 г., с две години на средната продължителност на периода от живота, в рамките на който гражданите са в добро здраве.
(24)
Комисията въвежда Европейска стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г., който включва съответни действия, насочени към възрастните хора, предвид това, че често съществува взаимовръзка между уврежданията и застаряването. По-специално напълно уместни са действия, насочени към подобряване на достъпността, на базата на подходи от типа „дизайн за всички“. Действията в подкрепа на независимия живот и приобщаването към общността също са от значение, включително действията, насочени към възрастни хора с увреждания, които се нуждаят от високо равнище на подкрепа, имат комплексни нужди и са особено уязвими и податливи на социално изключване. Освен това Съюзът и всички държави-членки подписаха Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, в която, inter alia, са включени разпоредби от значение за възрастните хора.
(25)
Европейският ден на солидарността между поколенията се отбелязва всяка година на 29 април. Той предоставя добра възможност за Съюза да поднови своя ангажимент към засилването на солидарността и сътрудничеството между поколенията, така че да се насърчи установяването на справедливо и устойчиво общество.
(26)
С настоящото решение се установява финансов пакет, който да служи като основна отправна точка за бюджетния орган по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (4).
(27)
Активният живот на възрастните хора е също сред целите на редица фондове на Съюза, програми и планове за действие, като Европейския социален фонд (5), Европейския фонд за регионално развитие (6), програмата Прогрес (7), програмата за обучение през целия живот (8), и по-специално нейната програма Grundtvig, програмата в областта на здравето (9), конкретни програми в областта на ИКТ и на социално-икономическите и хуманитарните науки в Седмата рамкова програма за изследователска и развойна дейност (10), плана за действие „Да остаряваме добре в информационното общество“, съвместната програма за подпомагана обкръжаваща среда (11), рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (12) с пилотните проекти за значението на ИКТ за остаряването в добри условия, Подготвителното действие във връзка със социалния туризъм в Европа „Калипсо“ и плана за действие относно градската мобилност.
(28)
За да се гарантира участието на широк кръг от организации, събитията и операциите от по-малък мащаб следва, в рамките на възможното, да бъдат улеснени по време на Европейската година.
(29)
Участието на съответните мрежи на равнището на Съюза следва да бъде насърчено и подкрепено чрез достатъчни ресурси по време на Европейската година.
(30)
Тъй като целите на Европейската година не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки поради необходимостта от наднационален обмен на информация и разпространение на примери за добри практики на цялата територия на Съюза, и поради това, предвид мащаба на действието, могат да бъдат реализирани по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2012 г. се определя за Европейска година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията („Европейската година“). Тя насърчава жизнеността и достойнството за всички хора.
Член 2
Цели
Общата цел на Европейската година е да улесни създаването на устойчива култура на активен живот на възрастните хора в Европа, основаваща се на общество за всички възрасти. В рамките на тази цел Европейската година насърчава и подкрепя усилията на държавите-членки, на техните регионални и местни органи, на социалните партньори, на гражданското общество и на бизнес средите, включително на малките и средните предприятия, да насърчават активния живот на възрастните хора и да положат повече усилия за оползотворяване на потенциала на бързо нарастващия дял на населението в края на 50-те и над тази възраст. По този начин се насърчава солидарността и сътрудничеството между поколенията, като се вземат предвид различията и равенството между половете. Насърчаването на активен живот на възрастните хора предполага създаване на по-добри възможности, които да позволяват на възрастните жени и мъже да участват на пазара на труда, борба с бедността, по-специално сред жените, и със социалното изключване, насърчаване на доброволческата дейност и активното участие в семейния живот и обществото и създаване на благоприятни условия за достойно остаряване. Това включва inter alia адаптиране на условията на труд, борба с отрицателните стереотипи относно възрастта и дискриминацията във връзка с възрастта, подобряване на здравословните условия и безопасността на работното място, адаптиране на системите за учене през целия живот към потребностите на застаряващата работна сила и осигуряване на адекватни системи за социална закрила, които предлагат подходящи стимули.
С оглед на първа алинея целите на Европейската година включват:
а)
повишаване на общата осведоменост за положителните страни на активния живот на възрастните хора и неговите различни измерения и гаранция за това, че този въпрос заема приоритетно положение в политическия дневен ред на заинтересованите страни на всички равнища, с цел подчертаване на важната роля, която възрастните хора играят в обществения и икономическия живот, като се повиши нейната оценка, насърчаване воденето на активен живот сред възрастните хора, поощряване на солидарността между поколенията, запазване на жизнеността и зачитане на достойнството на всички хора, както и полагане на повече усилия за оползотворяване на потенциала на възрастните хора, независимо от техния произход, и предоставянето им на възможност да водят независим живот;
б)
стимулиране на дебат, обмен на информация и разширяване на взаимното обогатяване със знания между държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища с цел насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, определяне и разпространение на добри практики и насърчаване на сътрудничеството и ефективните взаимодействия;
в)
предлагане на рамка за поемане на ангажименти и конкретни действия, която да позволи на Съюза, държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища, с активното участие на гражданското общество, социалните партньори и предприятията, и като се обърне специално внимание на насърчаването на информационните стратегии, да разработят иновативни решения, политики и дългосрочни стратегии, включително чрез цялостни стратегии за управление, обхващащи всички възрасти, свързани със заетостта и работата, посредством конкретни действия и да се преследват конкретни цели, свързани с активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията;
г)
поощряване на дейности, които ще спомогнат за борба с дискриминацията във връзка с възрастта, за преодоляване на стереотипите по отношение на възрастта и премахване на прегради, по-специално по отношение на пригодността за трудова заетост.
Член 3
Съдържание на мерките
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, включват следните действия на равнището на Съюза, на национално, регионално или местно равнище:
а)
провеждане на конференции, събития и инициативи, с активното участие на всички заинтересовани страни, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и поощряване поемането на конкретни ангажименти, допринасящи за устойчиво и трайно въздействие;
б)
провеждане на информационни и образователни кампании и на кампании за популяризиране чрез използването на мултимедийни средства;
в)
обмен на информация, опит и добри практики чрез използването inter alia на отворения метод на координация, мрежи от заинтересованите страни, работещи за постигане на целите на Европейската година,
г)
извършване на изследователска дейност и провеждане на проучвания на равнището на Съюза или на национално или регионално равнище и популяризиране на резултатите, като се акцентира върху икономическите и социалните последици от насърчаването на политиката за активен живот на възрастните хора и на други политики, позитивно ориентирани към активния живот на възрастните хора.
2. При изпълнение на дейностите, посочени в параграф 1, се обръща внимание на включването на всички поколения в постигането на целите на Европейската година, по-специално чрез стремеж към разработване на подход, включващ всички поколения, и чрез насърчаване участието на възрастните и младите хора в общи инициативи.
3. Комисията или държавите-членки могат да преценят, че и други действия допринасят за осъществяването на целите на Европейската година и да позволят името на Европейската година да се използва за насърчаване на тези действия, при условие че допринасят за постигането на целите, установени в член 2.
4. Комисията и държавите-членки вземат предвид въпросите, свързани с равенството на половете, във всички техни дейности във връзка с провеждане на Европейската година.
5. Комисията взема предвид потенциала на трансграничните дейности, които се осъществяват на регионално или местно равнище за постигането на установените в член 2 цели.
6. Полагат се усилия, за да се гарантира, че всички дейности на Европейската година, предназначени за широката общественост, са лесно достъпни за всички, включително за лицата с увреждания.
Член 4
Координация с държавите-членки
1. Всяка държава-членка назначава национален координатор, отговорен за организирането на нейното участие в Европейската година, и информира Комисията за това назначение.
2. Националните координатори се грижат също за правилната координация на националните дейности в рамките на Европейската година и могат да насърчават и улесняват дейностите на местно и регионално равнище в тази връзка. Националните координатори също така насърчават участието в дейностите в рамките на Европейската година на всички заинтересовани страни, включително на гражданското общество.
3. До 25 ноември 2011 г. държавите-членки информират Комисията за своята работна програма, която включва подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година.
Член 5
Участващи държави
Участието в Европейската година е отворено за:
а)
държави-членки;
б)
държавите кандидатки;
в)
държавите от Западните Балкани, и
г)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия, които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство.
Член 6
Координация на равнището на Съюза
1. Комисията организира провеждането на Европейската година на равнището на Съюза.
2. Комисията свиква събрания на националните координатори с оглед координация на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза и обмен на информация и знания, включително относно възможните ангажименти и тяхното изпълнение в държавите-членки.
3. Комисията улеснява и подпомага дейностите в рамките на Европейската година на национално, регионално и местно равнище, включително като предлага, ако е необходимо, нови пътища и средства за постигане на целите на Европейската година и тяхната оценка.
4. Координацията на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза е въпрос, с който се занимават и съществуващите политически комитети и консултативни групи.
5. Комисията свиква събрания и на представители на европейските организации или органи, които работят по въпросите на активния живот на възрастните хора, за да ги подпомогне в провеждането на Европейската година.
6. Темата за Европейската година се въздига от Комисията в приоритет в комуникационните дейности на нейните представителства в държавите-членки и от съответните ключови мрежи на равнището на Съюза, които получават подкрепа от общия бюджет на Съюза за своите оперативни разходи по работните си програми.
7. Европейският парламент, държавите-членки, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите се привличат за участие в дейностите в рамките на Европейската година.
Член 7
Финансова и нефинансова подкрепа
1. Дейностите, посочени в член 3, параграф 1, които се осъществяват на равнището на Съюза, могат да бъдат основание за възлагането на договори за обществени поръчки или до предоставянето на безвъзмездни средства, финансирани от общия бюджет на Съюза.
2. Когато е целесъобразно, в подкрепа на Европейската година могат да бъдат включени програми и политики в области, които допринасят за насърчаване на активния живот на възрастните хора, като заетост, социални въпроси и равни възможности, образование и култура, здравеопазване, изследователската дейност, информационното общество, регионалната политика и транспортната политика, в съответствие с приложимите разпоредби и в съответствие със съществуващите в тях възможности за определяне на приоритети.
3. Съюзът може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации, в съответствие с член 3, параграф 3.
Член 8
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнение на настоящото решение на равнището на Съюза, и по-специално във връзка с дейностите, установени в член 3, параграф 1, за периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2012 г. възлиза на 5 000 000 EUR.
2. Бюджетният орган дава разрешение за отпускането на годишни бюджетни кредити в рамките на ограниченията на финансовата рамка.
Член 9
Съгласуваност
Заедно с държавите-членки Комисията гарантира, че мерките, предвидени в настоящото решение, са съгласувани с всички други схеми и инициативи на равнището на Съюза, както и на национално и регионално равнище, които спомагат за постигането на целите на Европейската година.
Член 10
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година Комисията може да си сътрудничи със съответни международни организации, по-специално с Организацията на обединените нации и Съвета на Европа, като гарантира насочване на подобаващо обществено внимание към усилията на Съюза за насърчаване на активния живот на възрастните хора.
Член 11
Оценка
1. До 30 юни 2014 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, който съдържа обща оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение, с подробни данни за изпълнението и резултатите, който да служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област.
2. Докладът, посочен в параграф 1, дава също така информация за начина на отчитане на равенството между половете при провеждане на дейностите в рамките на Европейската година, както и за това как е гарантирана достъпността на тези дейности за хората с увреждания.
3. В доклада, посочен в параграф 1, се изтъква също така по какъв начин Европейската година е довела до трайни последици за насърчаване на активния живот на възрастните хора в Съюза.
Член 12
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 13
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 септември 2011 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 940/2011/ES
(2011. gada 14. septembris)
par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
apspriedušies ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 147. panta 1. punktu Savienībai ir jāpalīdz nodrošināt augstu nodarbinātības līmeni, rosinot dalībvalstu sadarbību un atbalstot, kā arī vajadzības gadījumā papildinot to rīcību.
(2)
Saskaņā ar LESD 153. panta 1. punktu Savienībai ir jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu darbība attiecībā uz darba apstākļiem, tādu personu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un sociālās atstumtības apkarošanu.
(3)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu Savienība inter alia apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību un paaudžu solidaritāti.
(4)
LESD 174. pantā ir atzīts, ka dažos Savienības reģionos ir būtiska un pastāvīga demogrāfiska atpalicība, kura var nelabvēlīgi ietekmēt šo reģionu attīstību un kurai jāvelta īpaša uzmanība, lai Savienība sasniegtu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi.
(5)
Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 25. pantu Savienība atzīst un ievēro vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvesveidu, kā arī uz līdzdalību sociālajā un kultūras dzīvē.
(6)
Novecošana neapšaubāmi ir problēma visai sabiedrībai un visām paaudzēm Eiropā, un tas ir arī jautājums par paaudžu solidaritāti un ģimeni.
(7)
To Savienības iedzīvotāju daļa, kuri ir gandrīz 60 gadu veci un vecāki, palielināsies daudz ātrāk nekā jebkad agrāk. Šis fakts ir ļoti pozitīvs, jo tas ir loģisks veselības aprūpes un dzīves kvalitātes uzlabošanās rezultāts. Tomēr šo demogrāfisko pārmaiņu dēļ Savienība saskaras ar daudzām problēmām.
(8)
Secīgās Eiropadomēs ir atzīta nepieciešamība risināt iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz Eiropas sociālajiem modeļiem. Svarīgs atbildes pasākums straujām vecuma struktūras pārmaiņām ir veicināt tādas aktīvas novecošanas kultūras radīšanu, kura būtu process mūža ilgumā, un tādējādi strauji augošajai iedzīvotāju daļai, kuri patlaban ir gandrīz 60 gadu veci un vecāki un kopumā ir veselīgāki un labāk izglītoti nekā jebkura iepriekšējā šāda vecuma grupa, nodrošināt labas nodarbinātības un aktīvas līdzdalības iespējas sabiedriskajā un ģimenes dzīvē, tostarp brīvprātīgo darbā, mūžizglītībā, kultūras izpausmēs un sportā.
(9)
Pasaules Veselības organizācija aktīvu novecošanu raksturo kā procesu, kurā tiek optimizētas iespējas veselības, līdzdalības un drošības jomā, lai uzlabotu dzīves kvalitāti cilvēkiem, kas noveco. Aktīva novecošana dod iespēju cilvēkiem īstenot savu fiziskās, sociālās un garīgās labklājības potenciālu visa mūža garumā un piedalīties sabiedrības dzīvē, tajā pašā laikā, kad viņiem vajadzīgs, tiek nodrošināta pienācīga aizsardzība, drošība un aprūpe. Tādēļ, lai veicinātu aktīvu novecošanu, ir vajadzīga daudzdimensionāla pieeja, atbildība un pastāvīgs visu paaudžu atbalsts.
(10)
Eiropas gads aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei būtu jāorganizē, izmantojot Eiropas gada cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010) un Eiropas brīvprātīgo kustības gada (2011) pieredzi, un tādēļ būtu jāveicina minēto Eiropas gadu un Eiropas gada aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012) (“Eiropas gads”) sinerģijas.
(11)
Pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars Eiropā un hronisko slimību izplatības pieaugums nosaka to, ka svarīgāk nekā jebkad iepriekš ir veicināt visu, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēku, veselīgu novecošanu, atbalstot viņu vitalitāti un cieņu pret viņiem, inter alia nodrošinot iespēju izmantot atbilstīgu un augstas kvalitātes veselības aprūpi, ilgtermiņa aprūpi un sociālos pakalpojumus un izstrādājot iniciatīvas par to, kā veicināt ar novecošanu saistītu veselības apdraudējumu novēršanu. Veselīga novecošana var paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību darba tirgū, ļaut tiem ilgāk saglabāt sabiedrisko aktivitāti, uzlabot to individuālo dzīves kvalitāti un ierobežojot spiedienu uz veselības, sociālās aprūpes un pensiju sistēmām.
(12)
Viedokli par Savienības demogrāfiskajām problēmām un šo problēmu iespējamiem risinājumiem Komisija ir izklāstījusi savā 2006. gada 12. oktobra paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne - problēma un tās risinājumi”, 2007. gada 10. maija paziņojumā “Veicināt paaudžu solidaritāti” un 2009. gada 29. aprīļa paziņojumā “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanās ietekmi (2009. gada novecošanas ziņojums)”.
(13)
Vecāko paaudžu daudzveidība Eiropā turpinās pieaugt. Tādēļ ir nepieciešams aktīvi veicināt vienlīdzīgas iespējas un atbalstīt līdzdalību. Aktīviem pilsoņiem no dažādām kultūras vidēm ir svarīgas izlīdzinošas funkcijas sabiedrības dzīvē, viņi sekmē integrāciju un sniedz ieguldījumu ekonomikā.
(14)
Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2007. gada 22. februārī pieņēma rezolūciju “Eiropas demogrāfisko pārmaiņu radītās iespējas un problēmas. Vecāka gadagājuma cilvēku devums ekonomiskajai un sociālajai attīstībai”, kurā uzsvērta gan vajadzība uzlabot aktīvas līdzdalības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, tostarp ar brīvprātīgo darbu, gan jaunas ekonomiskās iespējas (“sirmgalvju ekonomika”), ko rada pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku pieprasījums pēc noteiktām precēm un pakalpojumiem, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku pozitīva sabiedriskā tēla svarīgums.
(15)
Padome 2009. gada 8. jūnijā pieņēma secinājumus “Vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem. Aktīvas un cilvēka cienīgas vecumdienas”, kuros atzina, ka Savienībā vecāka gadagājuma sievietes un vīrieši saskaras ar būtiskām problēmām, kas apgrūtina to centienus dzīvot aktīvi un novecot ar cieņu, un ierosināja vairākus pasākumus dalībvalstīm un Komisijai, tostarp veicināt aktīvas novecošanas politiku, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgos apstākļus un sieviešu un vīriešu atšķirīgās problēmas.
(16)
Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma secinājumus “Veselīga un cieņpilna novecošana”, kuros Komisija inter alia ir aicināta “izstrādāt informētības uzlabošanas pasākumus, lai veicinātu aktīvu novecošanu, tostarp, iespējams, Eiropas gadu aktīvai novecošanai un starppaaudžu solidaritātei 2012. gadā”.
(17)
Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” uzsvēra, ka, lai panāktu sociālo kohēziju un augstāku ražīgumu, Savienībā ir svarīgi veicināt iedzīvotāju veselīgu un aktīvu novecošanu. 2010. gada 23. novembrī Komisija kā daļu no Eiropas 2020 stratēģijas pieņēma pamatiniciatīvu “Jaunu prasmju un darbavietu programma - Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību”, saskaņā ar kuru dalībvalstīm būtu jāveicina aktīvas novecošanas politika. 2010. gada 16. decembrī Komisija pieņēma arī pamatiniciatīvu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai”. Šo politikas mērķu īstenošanai ir nepieciešama visu līmeņu valsts iestāžu un dažādu nevalstisku ieinteresēto pušu līdzdalība; Savienības līmenī atbalstu savai darbībai šie mērķi var gūt no Eiropas gada pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot informētību un veicināt paraugprakses apmaiņu. Valstu koordinatoriem būtu jānodrošina koordinācija rīcībām valsts līmenī un tas, lai šīs rīcības atbilstu Eiropas gada vispārējiem mērķiem. Būtu jāplāno arī citu organizāciju un ieinteresēto personu līdzdalība.
(18)
Padome 2010. gada 7. jūnijā pieņēma secinājumus “Aktīva novecošana”, kuros tā aicina Komisiju “sagatavot Eiropas gadu aktīvai novecošanai 2012. gadā, kurā būtu iespējams uzsvērt aktīvas novecošanas sniegto labumu un to devumu paaudžu solidaritātei un popularizēt daudzsološas iniciatīvas aktīvas novecošanas atbalstam visos līmeņos”.
(19)
Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembrī pieņēma rezolūciju “Demogrāfiskās problēmas un paaudžu solidaritāte”, aicinot dalībvalstis aktīvu novecošanu pasludināt par vienu no prioritātēm nākamajiem gadiem. Šajā rezolūcijā arī ir norādīts, ka Eiropas gadā būtu jo īpaši jāuzsver vecāka gadagājuma cilvēku ieguldījums sabiedrībā un jārada iespējas stiprināt paaudžu solidaritāti, sadarbību un saprašanos un ļaut jaunākiem un vecākiem cilvēkiem strādāt kopā.
(20)
Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas sagatavotajos atzinumos tika uzsvērts, cik svarīga Eiropai ir aktīva novecošana, inter alia uzsverot dažādu paaudžu veselības aprūpes nozīmi.
(21)
Padomes Lēmuma 2010/707/ES (2010. gada 21. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3) 7. un 8. pamatnostādnē dalībvalstis ir aicinātas paaugstināt līdzdalību darba tirgū, izmantojot aktīvas novecošanas veicināšanas politiku, paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības līmeni, veicinot inovācijas darba organizācijā, un uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku piemērotību darba tirgum, pilnveidojot viņu prasmes un nodrošinot līdzdalību mūžizglītības programmās. 10. pamatnostādnē uzsvērta nepieciešamība uzlabot sociālās aizsardzības sistēmas, mūžizglītību un aktīvas iekļaušanas politiku ar mērķi radīt iespējas cilvēkiem dažādos dzīves posmos, aizsargāt tos pret nabadzības un sociālās atstumtības risku un veicināt viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē.
(22)
Paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”, kas ir pirmā “Eiropa 2020” pamatiniciatīva, kura pieņemta 2010. gada 19. maijā, Komisija ir uzsvērusi informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) lietojumprogrammu un pakalpojumu būtisko nozīmi pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanā un ierosinājusi pastiprināt apvienotās programmas “Interaktīva automatizēta dzīves vide” (AAL) īstenošanu. Digitālajā programmā Eiropai ir arī ieteikts rīkoties saskaņoti, lai uzlabotu visu eiropiešu digitālās prasmes, tostarp vecāka gadagājuma cilvēku prasmes, kas veido lielāko daļu no tiem 150 miljoniem iedzīvotāju vai aptuveni 30 % no kopējā iedzīvotāju skaita, kuri nekad nav lietojuši internetu. Piekļuves veicināšana jaunajām tehnoloģijām un mācību nodrošināšana par šo tehnoloģiju izmantošanu varētu vēl vairāk uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku iespējas.
(23)
Saistībā ar Eiropas 2020 stratēģijas pamatiniciatīvu “Inovāciju Savienība” Komisija ir ierosinājusi īstenot aktīvas un veselīgas novecošanas inovāciju partnerību (AHAIP). Ar AHAIP censtos radīt iespēju pilsoņiem dzīvot neatkarīgi un saglabāt labu veselību ilgāk, un līdz 2020. gadam par diviem gadiem paildzināt to vidējo dzīves laikposmu, kad iedzīvotājiem ir laba veselība.
(24)
Komisija īsteno Eiropas Invaliditātes stratēģiju 2010.-2020. gadam, kurā, ņemot vērā bieži vērojamo saistību starp invaliditāti un novecošanu, ir noteikti atbilstīgi pasākumi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem. Īpaši būtiski ir pieejamības uzlabošanas pasākumi atbilstīgi plašam lietotāju lokam paredzētu pakalpojumu un produktu izstrādes pieejām. Svarīgi ir arī pasākumi, lai atbalstītu neatkarīgu dzīvi un iekļaušanos sabiedrībā, tostarp tādi, kas vērsti uz vecākiem cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem, kuriem nepieciešams liels atbalsts un kuru vajadzības ir sarežģītas, kuri ir īpaši neaizsargāti un pakļauti sociālās atstumtības riskam. Turklāt Savienība un visas dalībvalstis ir parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā inter alia ir iekļauti noteikumi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem.
(25)
Eiropas paaudžu solidaritātes diena tiek svinēta katru gadu 29. aprīlī. Šī diena sniedz labu iespēju Savienībai no jauna apņemties stiprināt paaudžu solidaritāti un sadarbību, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu sabiedrību.
(26)
Ar šo lēmumu nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) 37. punkta izpratnē.
(27)
Uz aktīvas novecošanas jautājumu attiecas arī vairāki Savienības fondi, programmas un rīcības plāni, piemēram, Eiropas Sociālais fonds (5), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (6), Progress programma (7), Mūžizglītības programma (8) un jo īpaši tās Grundtvig programma, Veselības programma (9), īpašas programmas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un sociāli ekonomisko zinātņu un humanitāro zinātņu jomā Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (10), rīcības plāns “Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā”, apvienotā programma AAL (11), Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (12) ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ieviešanas pilotprojektiem pilnvērtīgai novecošanai, sagatavošanas darbība Calypso sociālā tūrisma jomā un Rīcības plāns par mobilitāti pilsētās.
(28)
Lai nodrošinātu dažādu organizāciju līdzdalību, Eiropas gada laikā būtu, cik iespējams, jāatbalsta mazāka mēroga pasākumi un darbības.
(29)
Eiropas gada laikā būtu jāveicina un ar pienācīgiem resursiem jāatbalsta piedalīšanās attiecīgos Eiropas līmeņa tīklos.
(30)
Ņemot vērā to, ka Eiropas gada aktīvai novecošanai mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir nepieciešama valstu savstarpējā informācijas apmaiņa un paraugprakses izplatīšana visā Savienībā, un rīcības apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
2012. gadu pasludina par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (“Eiropas gads”). Tas veicina visu cilvēku vitalitāti un cieņu pret visiem.
2. pants
Mērķi
Eiropas gada vispārējais mērķis ir atvieglot aktīvas novecošanas kultūras izveidi Eiropā, balstoties uz principu par sabiedrību visām vecuma grupām. Saskaņā ar šo ieceri Eiropas gadā sekmē un atbalsta dalībvalstu, to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības un uzņēmēju aprindu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, centienus veicināt aktīvu novecošanu un pastiprināt pasākumus, lai mobilizētu to iedzīvotāju, kuri ir gandrīz sasnieguši 60 gadu vecumu vai ir vecāki, strauji augošās grupas potenciālu. To darot, tiek stiprināta paaudžu solidaritāte un sadarbība, ņemot vērā dažādību un dzimumu līdztiesību. Veicināt aktīvu novecošanu nozīmē labāku iespēju radīšanu, lai vecāka gadagājuma sievietes un vīrieši var palikt darba tirgū, nabadzības apkarošanu, jo īpaši sieviešu vidū, sociālās atstumtības apkarošanu, lai veicinātu brīvprātīgo darbu un aktīvu līdzdalību ģimenes un sabiedrības dzīvē, un veicināt veselīgu, cieņpilnu novecošanu. Tas inter alia paredz darba apstākļu pielāgošanu, negatīvo ar vecumu saistīto stereotipu un ar vecumu saistītas diskriminācijas izskaušanu, veselības aizsardzības un drošības darbā uzlabošanu, mūžizglītības mācību sistēmu pielāgošanu vecāka gadagājuma darba ņēmēju vajadzībām un tādu sociālās aizsardzības sistēmu nodrošināšanu, kuras ir atbilstīgas un sniedz piemērotus stimulus.
Pamatojoties uz pirmo daļu, Eiropas gada mērķi ir:
a)
uzlabot sabiedrības informētību par aktīvas novecošanas nozīmi un to dažādiem aspektiem un nodrošināt, ka šim jautājumam tiek piešķirta ļoti nozīmīga vieta visu ieinteresēto personu politiskajā darba kārtībā visos līmeņos, lai uzsvērtu lietderīgo devumu, ko vecāka gadagājuma cilvēki sniedz sabiedrībai un ekonomikai, vairāk novērtējot šo devumu, veicinātu aktīvu novecošanu, paaudžu solidaritāti, visu cilvēku vitalitāti un cieņu pret visiem un pastiprinātu vecāka gadagājuma cilvēku potenciāla mobilizēšanas pasākumus neatkarīgi no viņu izcelsmes, kā arī radīt viņiem iespēju dzīvot neatkarīgi;
b)
stimulēt diskusijas, apmainīties ar informāciju un attīstīt savstarpējo mācīšanos starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos, lai veicinātu aktīvas novecošanas politiku, identificētu un izplatītu paraugpraksi un veicinātu sadarbību un sinerģijas;
c)
piedāvāt pamatu saistībām un konkrētai rīcībai, lai ļautu Savienībai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos ar pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un uzņēmumu līdzdalību un konkrētu uzsvaru uz informēšanas stratēģiju veicināšanu izstrādāt novatoriskus risinājumus, politiku un ilgtermiņa stratēģijas, tostarp vispusīgas vecuma pārvaldības stratēģijas saistībā ar nodarbinātību un darbu, izmantojot konkrētus pasākumus, un īstenot ar aktīvu novecošanu un paaudžu solidaritāti saistītus konkrētus mērķus;
d)
veicināt pasākumus, kas palīdzēs apkarot ar vecumu saistītu diskrimināciju, pārvarēt ar vecumu saistītus stereotipus un novērst šķēršļus, jo īpaši attiecībā uz nodarbināmību.
3. pants
Pasākumu saturs
1. Pasākumi, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir šādas darbības Savienības, valstu, reģionālā vai vietējā līmenī:
a)
konferences, pasākumi un iniciatīvas ar aktīvu visu iesaistīto personu līdzdalību, lai sekmētu diskusijas, uzlabotu informētību un rosinātu apņemties izpildīt konkrētus mērķus, kas sekmētu noturīgu un paliekošu ietekmi;
b)
informācijas, reklāmas un izglītošanas kampaņas, izmantojot multividi;
c)
informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņa, inter alia izmantojot atklāto koordinācijas metodi un kontakttīklus, kurus izveidojušas ieinteresētās personas, kas darbojas Eiropas gada mērķu sasniegšanas jomā;
d)
pētījumi un apsekojumi Savienības, valstu vai reģionu līmenī, un rezultātu izplatīšana, uzsverot aktīvas novecošanas veicināšanu un aktīvai novecošanai labvēlīgas politikas ekonomisko un sociālo ietekmi.
2. Īstenojot 1. punktā minētos pasākumus, uzmanību pievērš visu paaudžu iesaistīšanai Eiropas gada mērķu sasniegšanā, jo īpaši cenšoties izstrādāt visaptverošu pieeju un mudinot vecāka gadagājuma cilvēkus un jauniešus piedalīties kopīgās iniciatīvās.
3. Komisija vai dalībvalsts var apzināt citas darbības, kuras veicinātu Eiropas gada mērķu sasniegšanu, un var atļaut izmantot Eiropas gada nosaukumu šo darbību popularizēšanā ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus.
4. Komisija un dalībvalstis visos savos pasākumos saistībā ar Eiropas gada īstenošanu ņem vērā dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.
5. Komisija ņem vērā pārrobežu pasākumu iespējamību, kas notiek reģionālā vai vietējā līmenī, lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus.
6. Ir jācenšas nodrošināt, ka visi Eiropas gada pasākumi, kas paredzēti plašākai sabiedrībai, ir viegli pieejami visiem, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti.
4. pants
Koordinācija ar dalībvalstīm
1. Katra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru, kam jābūt atbildīgam par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu, un informē Komisiju par šo iecelšanu.
2. Valstu koordinatori nodrošina arī to, lai valstī veiktie Eiropas gada pasākumi būtu pienācīgi saskaņoti, un šajā kontekstā viņi var arī veicināt un atvieglot darbības vietējā un reģionu līmenī. Valstu koordinatori arī sekmē visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšanos Eiropas gada pasākumos.
3. Līdz 2011. gada 25. novembrim dalībvalstis tiek aicinātas informēt Komisiju par savu darba programmu, kurā ir ietverta sīka informācija par Eiropas gadā valstī paredzētajiem pasākumiem.
5. pants
Iesaistītās valstis
Eiropas gadā var piedalīties:
a)
dalībvalstis;
b)
kandidātvalstis;
c)
Rietumbalkānu valstis un
d)
Eiropas Brīvā tirgus asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma puses.
6. pants
Koordinācija Savienības līmenī
1. Komisija īsteno Eiropas gadu Savienības līmenī.
2. Komisija organizē sanāksmes ar valstu koordinatoriem, lai nodrošinātu Eiropas gada pasākumu koordināciju Savienības līmenī un apmainītos ar informāciju un zināšanām, tostarp par iespējamām saistībām un to īstenošanu dalībvalstīs.
3. Komisija atvieglo un atbalsta Eiropas gada pasākumus valstu, reģionu un vietējā līmenī, tostarp attiecīgā gadījumā ierosinot jaunas pieejas un instrumentus Eiropas gada mērķu sasniegšanai un to novērtēšanai.
4. Savienības līmenī Eiropas gada pasākumu koordinācija notiek arī pastāvošajās politikas komitejās un padomdevēju grupās.
5. Komisija arī organizē sanāksmes, kurās pārstāvētas tās Eiropas organizācijas vai iestādes, kas darbojas aktīvas novecošanas jomā, lai saņemtu to palīdzību Eiropas gada īstenošanā.
6. Eiropas gada tēma ir prioritāte dalībvalstīs atvērto Komisijas pārstāvniecību komunikāciju pasākumos un to attiecīgo galveno Savienības līmeņa tīklu darba programmās, kuri no Savienības vispārējā budžeta saņem atbalstu uzturēšanas izmaksu segšanai.
7. Eiropas gada pasākumos ir iesaistīts Eiropas Parlaments, dalībvalstis, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.
7. pants
Finansiāls un nefinansiāls atbalsts
1. Lēmuma 3. panta 1. punktā noteikto Savienības līmeņa darbību īstenošanai var izmantot atklātos konkursus vai no Savienības vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas.
2. Attiecīgā gadījumā ar programmām un politikas virzieniem jomās, kas sniedz ieguldījumu aktīvas novecošanas veicināšanā, piemēram, nodarbinātība, sociālās lietas un vienlīdzīgas iespējas, izglītība un kultūra, veselība, pētniecība, informācijas sabiedrība, reģionālā politika un transporta politika, var atbalstīt Eiropas gadu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un ar to rīcībā esošajām prioritāšu noteikšanas iespējām.
3. Savienība var piešķirt nefinansiālu atbalstu pasākumiem, kuras ierosina valsts vai privātas organizācijas saskaņā ar 3. panta 3. punktu.
8. pants
Budžets
1. Šā lēmuma, jo īpaši 3. panta 1. punktā noteikto pasākumu, īstenošanai Savienības līmenī no 2011. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim paredzētais finansējums ir EUR 5 000 000.
2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
9. pants
Konsekvence
Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu saderību ar citām Savienības, valsts vai reģionu shēmām un iniciatīvām, kas veicina Eiropas gada mērķu sasniegšanu.
10. pants
Starptautiskā sadarbība
Lai sasniegtu Eiropas gada mērķus, Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, tajā pašā laikā nodrošinot Savienības centienu aktīvas novecošanas veicināšanā pamanāmību.
11. pants
Novērtēšana
1. Komisija līdz 2014. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu vispārējo novērtējumu, ietverot detalizētu informāciju par īstenošanu un rezultātiem, lai tas būtu pamats turpmākajiem Savienības politikas virzieniem, pasākumiem un darbībām šajā jomā.
2. Ziņojumā, kas minēts 1. punktā, sniedz arī informāciju par to, kā dzimumu līdztiesības princips ir integrēts Eiropas gada darbībās un kā ir nodrošināta minēto pasākumu pieejamība personām ar invaliditāti.
3. Turklāt ziņojumā, kas minēts 1. punktā, uzsver, kā Eiropas gads ir radījis ilgstošu ietekmi uz aktīvas novecošanas veicināšanu visā Savienībā.
12. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
13. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2011. gada 14. septembrī