РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 23. maijs),
ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
(2012/278/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 115/2012 (2) (“pagaidu regula”) konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu.
(2)
Procedūra tika sākta 2011. gada 13. maijā (3) pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no kopējā konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 21. apsvērumā minētajam izmeklēšana par subsīdiju un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika pieņemts lēmums noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizoriskā informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(6)
Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izbeigt antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, un atbrīvot tās summas, kas kalpoja kā drošības nauda ar piemēroto pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(7)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti izteica piezīmes par pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumā sniegto attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, apgalvojot, ka konkrēti ražojumu veidi būtu jāizslēdz no šīs izmeklēšanas aptvertā ražojumu klāsta.
(8)
Tomēr izmeklēšana apstiprināja, ka uz dažādajiem ražojumu veidiem attiecas attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma apraksts un ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums, tādējādi tie ir vienas kategorijas ražojumi. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(9)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumu.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. Ievads
(10)
Pagaidu regulas 24. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, ar kurām, iespējams, tika piešķirtas subsīdijas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);
b)
Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”);
c)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)
Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”);
e)
Mērķa ražojumu shēma (“FPS”);
f)
Eksporta kredītu shēma (“ECS”);
g)
atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa.
(11)
Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas.
(12)
Atbildot uz iepriekš minēto, jāatzīmē, ka sūdzībā bija ietverts liels skaits valsts un vietējo subsīdiju shēmu, kuras bija iekļautas anketā ražotājiem eksportētājiem Indijā un kuras pārbaudīja Komisija. Tomēr tikai attiecībā uz 10. apsvērumā minētajām shēmām tika konstatēts, ka pārbaudītie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ir saņēmuši subsīdijas.
(13)
Tā kā citu piezīmju nebija, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 27. apsvērums.
(14)
Piezīmes par FPS un par atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa netika saņemtas. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza detalizētas piezīmes par DEPBS, AAS, EPCGS un ECS. Piezīmes lielākoties bija par subsīdiju summu aprēķinu, un dažās piezīmēs tika minēti nelieli šo aprēķinu labojumi. Tomēr šīs piezīmes neietekmēja vispārējos secinājumus par minētajām shēmām, kas līdz ar šo tiek apstiprināti. Tika iesniegtas piezīmes arī par EOUS. Tā kā šīs piezīmes ietekmē EOUS, kā turpmāk tekstā apkopots 13. līdz 19. apsvērumā, nav nepieciešams sīki atkārtot visas piezīmes, kas saņemtas par četrām iepriekš minētajām shēmām.
3.2. Uz eksportu orientētas struktūras shēma (EOUS)
3.2.1. Vispārīga informācija
(15)
Jāatgādina - kā minēts arī pagaidu regulas 3.5. punktā, saskaņā ar ārējās tirdzniecības politikā 2009.-2014. gadam noteikto būtiski svarīgs uz eksportu orientēto struktūru (EOU) pienākums ir gūt neto valūtas ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (piecos gados) kopējai eksporta vērtībai jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. Būtībā visus uzņēmumus, kas apņemas eksportēt visas savas saražotās preces vai pakalpojumus, var iekļaut EOUS. Savukārt uzņēmumi, kuriem ir EOU statuss, ir tiesīgi saņemt virkni pagaidu regulas 71. apsvērumā minēto koncesiju. Šīs koncesijas ir Indijas valdības veikts finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, un ar tām tiek piešķirts ieguvums EOUS. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības, un tādēļ tās uzskata par konkrētām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(16)
Pagaidu regulā tika minēts, ka EOUS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā atbilst pamatregulas I pielikumā (h) un i) punkts), II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem striktajiem noteikumiem. Turklāt nav apstiprināts, ka Indijas valdība būtu ieviesusi pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā (skatīt pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā - III pielikuma II daļas 2. punktu). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt pienākumu gūt neto valūtas ieņēmumus, nevis importēto preču patēriņu eksportēto preču ražošanā.
(17)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas pret EOUS netika izteikti būtiski argumenti, kā minēts iepriekš, jo īpaši attiecībā uz efektīvas pārbaudes sistēmas neesamību un tās kompensācijas iespējamību. Līdz ar to tiek apstiprināti pagaidu regulas 78. līdz 81. apsvērumā izklāstītie secinājumi par EOUS.
3.2.2. Viraj Profiles Limited izvirzītie argumenti
(18)
Vienīgā izlasē iekļautā persona, kurai ir EOU statuss, bija Viraj Profiles Limited (“Viraj”). Šim ražotājam noteiktā subsīdiju likme pagaidu posmā bija 2,73 % no kopējās subsīdiju likmes, kas ir 3,2 %. Viraj ražoja 87 % no Indijas kopējā eksporta apjoma uz Savienību.
(19)
Kā minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā, Viraj iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu. Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atbilstoši shēmai aprēķinātā subsīdija neatbilstu pamatregulas 15. panta 1. punktam, saskaņā ar kuru kompensācijas maksājuma apjoms nepārsniedz kompensējamo subsīdiju apjomu, ko faktiski saņēma uzņēmums. Tas apgalvoja, ka tādējādi vispārējā subsīdijas likme uzņēmumam būtu mazāka nekā 2 %, t. i., de minimis. Uzņēmums iesniedza sīki izstrādātus grāmatvedības datus, lai pamatotu šo apgalvojumu.
(20)
Šo apgalvojumu pienācīgi pārbaudīja. Sīki izstrādātos grāmatvedības datus, ko iesniedza Viraj, varēja saistīt ar grāmatvedības datiem, kas pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā, un šajos datos atspoguļojās, ka uzņēmumam kompensējamais ieguvums pārbaudes laikā patiešām ir ticis pārvērtēts. Tāpēc kompensācijas maksājums Viraj tika attiecīgi pārrēķināts.
(21)
Tādējādi EOUS subsīdiju likme Viraj tika pārrēķināta un galīgi noteikta 0,44 % apmērā. Ņemot vērā EPCGS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,05 % apmērā), ECS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,12 % apmērā) un atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa (kas pārrēķināts 0,09 % apmērā), Viraj kopējā subsīdiju likme galīgi tika noteikta 0,7 % apmērā, t. i., zemāka nekā de minimis robežvērtība.
3.2.3. Savienības ražošanas nozares piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu
(22)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare iesniedza piezīmes, kurās apgalvoja, ka pārrēķini attiecībā uz EOUS labumu, ko saņēma Viraj, bija nepamatoti un nepareizi. Tā apgalvoja, ka, salīdzinot ar to, kā iestādes parasti kompensē šo shēmu, Komisijas analīze bija nepilnīga un nekonsekventa un ka tā nav ņēmusi vērā citus iespējamos gadījumus, kad Viraj varēja lielos apmēros pārdot ražojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Viraj ar nokavēšanos iesniegtās nekonfidenciālās piezīmes par provizorisko informācijas izpaušanu būtiski ierobežoja Savienības ražošanas nozares tiesības uz aizstāvību.
(23)
Attiecībā uz Viraj subsīdijas normas pārrēķināšanu būtu jāprecizē, ka šis ražotājs eksportētājs ir pierādījis, ka noteiktā pagaidu kompensācijas maksājuma apjoms pārsniedza faktiski saņemto kompensējamo subsīdiju apjomu. Uzņēmums pierādīja, ka iespējamais nesaņemtais maksājuma apjoms ir ticis provizoriski pārvērtēts un tādējādi galīgajā aprēķinā tas jālabo. Tas būtu bijis pretrunā ar pagaidu regulas 3. pantu, kas paredz kompensēt konkrētus finansiālus ieguldījumus, no kuriem skaidri un nepārprotami Viraj labumu negūst. Tomēr joprojām tiek uzskatīts, ka saskaņā ar shēmu attiecīgajam uzņēmumam par konkrētiem darījumiem tiek piešķirtas konkrētas subsīdijas, kas būtu jākompensē. Tādējādi šī pieeja pilnībā atbilst veidam, kā iestādes šo shēmu kompensējušas iepriekš. Līdz ar to EOUS subsīdijas normas pārskatīšana pilnībā atbilst pamatregulas 15. panta 1. punktam.
(24)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tiesību uz aizstāvību iespējamo pārkāpšanu jānorāda, ka Viraj piezīmes par EOUS subsīdiju aprēķinu divas reizes tika iekļautas arī nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos pirms pagaidu pasākumu piemērošanas, kā arī vēlāk divas reizes nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos. Pirmais un galvenais dokuments šajā jautājumā, kā rezultātā Komisija padziļināti analizēja šo jautājumu un visbeidzot mainīja savu nostāju, tika iesniegts 2011. gada decembrī, un tas jau ir minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā. Visi iepriekš minētie dokumenti nekavējoties tika iekļauti dokumentu kopumā, kas pieejams pārbaudei ieinteresētajām personām. Viraj piezīmēs par provizorisko informācijas izpaušanu bija tikai apkopota nostāja, kas jau minēta iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā kā Viraj komentāru atklāto versiju par provizorisko informācijas izpaušanu patiešām iesniedza vēlākā izmeklēšanas posmā, Komisija to nekavējoties darīja pieejamu Savienības ražošanas nozarei, kurai tika piešķirts papildu laiks, lai iesniegtu piezīmes par šo jautājumu.
(25)
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Savienības ražošanas nozares apgalvojumi tika noraidīti.
3.2.4. Citi ar subsīdijām saistīti jautājumi
(26)
Tika saņemtas piezīmes arī par subsīdijas normas aprēķināšanu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un par atlikušās subsīdijas normas aprēķināšanu. Turklāt vienīgais ražotājs eksportētājs, kas bija pieprasījis individuālu pārbaudi, uzstāja, ka tā lūgums būtu jāizskata. Tomēr, ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti punktā par cēloņsakarību, attiecībā uz šiem jautājumiem nav jāpieņem galīgā nostāja.
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(27)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas apjomu un Savienības ražošanas nozari, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. līdz 123. apsvērums.
5. KAITĒJUMS
5.1. Iepriekšējas piezīmes un patēriņš Savienībā
(28)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par iepriekšējām piezīmēm un patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 124. līdz 130. apsvērums.
5.2. Imports no attiecīgās valsts
(29)
Viena persona apgalvoja, ka pagaidu analīze par importa no Indijas cenu attīstību un cenu samazinājumu, pamatojoties uz vidējām cenām, bija neprecīza, jo, iespējams, attiecīgajā periodā ik gadu nav ņemta vērā ražojuma sortimenta dažādība.
(30)
Šajā sakarā ir vērts piebilst, ka dati par katra ražojuma veida cenu ir pieejami tikai par IP, kad ražotāji eksportētāji un Savienības ražotāji tika aicināti kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem iesniegt arī detalizētu darījumu sarakstu. Tādējādi, tā kā nav datu par katru ražojuma veidu par pārējiem attiecīgā perioda gadiem, izsmeļošu analīzi par importa cenu attīstību var veikt, tikai pamatojoties uz vidējām cenām. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu, kāpēc analīze par importa cenu attīstību būtu neprecīza. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(31)
Attiecībā uz cenu samazinājumu tiek atgādināts - kā minēts pagaidu regulas 134. apsvērumā, lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(32)
Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 135. apsvērumā, cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī. Tāpēc šīs personas iebildums attiecībā uz cenu samazinājumu tika noraidīts.
(33)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērums.
5.3. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.3.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(34)
Viena persona apgalvoja, ka pagaidu regulā veiktā analīze par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos ir neprecīza un ka ražošanas apjoma samazinājums būtu jāanalizē, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu, kurai attiecīgajā periodā arī bija tendence samazināties.
(35)
Izmeklēšana liecināja, ka ražošanas apjoms samazinājās vienlaicīgi ar pārdošanas apjomu cenu samazināšanos un krājumu palielināšanos. Šīs situācijas ietekmē daži Savienības ražotāji slēdza dažas ražošanas līnijas, kas izskaidro jaudas izmantojuma samazinājumu. Tādēļ šīs personas apgalvojums tika noraidīts.
(36)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137. un 138. apsvērums.
5.3.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(37)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas attīstību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 139. apsvērums.
5.3.3. Izaugsme
(38)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izaugsmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērums.
5.3.4. Nodarbinātība
(39)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par nodarbinātību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. un 142. apsvērums.
5.3.5. Vidējās vienības cenas Savienībā
(40)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par vidējām vienības cenām Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums.
5.3.6. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(41)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.
5.3.7. Krājumi
(42)
Viena persona lūdza Komisiju paziņot faktiskos, nevis indeksētos rādītājus par krājumu līmeņu attīstību attiecīgajā periodā, apgalvojot, ka indeksācija nav ļāvusi tai iesniegt reālas piezīmes vai novērtēt krājumu līmeni procentos no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma.
(43)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 127. apsvērumā, konfidencialitātes labad daži mikroekonomikas rādītāji, tajā skaitā krājumi, bija jāindeksē. Jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu indeksācija pagaidu regulas 10. tabulā ļauj pienācīgi izprast krājumu attīstības dinamiku attiecīgajā periodā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(44)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par krājumiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 149. apsvērums.
5.3.8. Subsīdijas starpības lielums
(45)
Tiek atgādināts - tika konstatēts, ka lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, nav subsidēts. Tādējādi subsidētais imports aptvēra 13 % no kopējā attiecīgā ražojuma apjoma, kas tika eksportēts no Indijas uz Savienību. Ņemot vērā no Indijas veiktā subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdiju normu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par nenozīmīgu.
5.3.9. Secinājums par kaitējumu
(46)
Izmeklēšanas laikā apstiprinājās, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 151. līdz 153. apsvērums, kur secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar subsidēto importu, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
(48)
Kā paskaidrots 18. līdz 21. apsvērumā iepriekš, tika konstatēts, ka subsīdijas norma lielākajam Indijas ražotājam eksportētājam, kura eksports uz Savienību izmeklēšanas periodā veidoja 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, bija de minimis līmenī pamatregulas 14. panta 5. punkta nozīmē, tāpēc šīs izmeklēšanas nolūkā tas tika uzskatīts par nesubsidētu. Tādējādi IP tika subsidēti tikai 13 % no Indijas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Šā subsidētā importa tirgus daļa IP bija 2 %.
6.2. Subsidētā importa ietekme
(49)
Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa - par 21 %.
(50)
Analizējot cenas, tika konstatēts, ka subsidētā importa vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Tomēr tās bija par apmēram 12 % augstākas nekā tā Indijas uzņēmuma cenas, par kuru tika secināts, ka tas nav atzīts par subsidētu.
(51)
Balstoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ierobežotais apjoms subsidētajam importam no Indijas, kura cenas bija augstākas par nesubsidētā importa cenām, varēja tikai nedaudz ietekmēt vai nemaz neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Nesubsidētais imports no Indijas
(52)
Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Indijas ievērojami pieauga par 65 %, palielinot tā tirgus daļu no 12,1 % līdz 18,3 %. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, nesubsidētā importa apjoms IP bija 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, un tā tirgus daļa IP bija 15 %, savukārt tirgus daļa subsidētajam importam no Indijas tajā pašā laika posmā bija 2 %.
(53)
Indijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 % un aizvien saglabājās zemākas nekā cenas importam no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, kā paskaidrots 50. apsvērumā, tika konstatēts ka nesubsidētā importa vidējās cenas bija daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, salīdzinot ar subsidētā importa cenām.
6.3.2. Imports no citām trešām valstīm
(54)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par importu no citām trešām valstīm, ar šo apstiprina pagaidu regulas 161. līdz 165. apsvērumu.
6.3.3. Ekonomikas krīze
(55)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par to, kā ekonomikas krīze ietekmē Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. līdz 169. apsvērumu.
6.3.4. Izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība
(56)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, ar šo apstiprina pagaidu regulas 170. apsvērumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(57)
Iepriekš minētā analīze liecināja, ka par zemām cenām veiktā Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Tāpat tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi notika par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū.
(58)
Tomēr, ņemot vērā konstatējumu, ka eksports, ko veica lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš IP veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību, nebija subsidēts, tiek uzskatīts, ka nav pietiekamas cēloņsakarības starp subsidēto importu, kas bija tikai 13 % no Indijas eksportētā kopējā apjoma, un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Nevar apgalvot, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei būtu radījis subsidētais eksports no Indijas, kam bija neliels apjoms un ļoti neliela tirgus daļa (2 %), un tas, ka šā importa cenas bija vidēji par 12 % augstākas nekā nesubsidētajam importam.
(59)
Analizējot pārējos zināmos faktorus, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp nesubsidēto importu, no citām trešām valstīm veikto importu, ekonomikas krīzi un izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējumu, visticamāk, ir nodarījusi no Indijas veiktā nesubsidētā importa ietekme - šis imports IP aptvēra 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma uz Savienību un tika veikts par ievērojami zemākām cenām nekā subsidētais imports.
7. ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(60)
Tā kā nav būtiskas cēloņsakarības starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka kompensācijas pasākumi nav nepieciešami, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 14. panta 2. punktu šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz.
(61)
Sūdzības iesniedzējs un visas pārējās ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes nemainīja secinājumu, ka šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tādu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2. pants
Summas, kas, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 115/2012, kalpo kā pagaidu kompensācijas maksājumi par konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, tiek atbrīvotas.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 23. maijā