РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 349/2012 НА СЪВЕТА
от 16 април 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предходни разследвания и действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 130/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито, вариращо между 0 и 34,9 %, върху вноса на винена киселина с произход от Китайската народна република („Китай“). Припомня се, че ставката на окончателното антидъмпингово мито, наложено върху вноса на винена киселина, произведена от китайския производител износител Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („Hangzhou Bioking“), бе 0 %, докато за други китайски производители износители ставката на митото варираше между 4,7 и 34,9 %.
(2)
На 22 февруари 2008 г. вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 150/2008 (3), измени обхвата на посочените по-горе мерки.
(3)
На 16 април 2012 г. вследствие на преразглеждане на съществуващите мерки, приложими по отношение на Hangzhou Bioking, открито въз основа на член 2, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1515/2001, с оглед на доклада на Апелативния орган на СТО, озаглавен „Мексико - окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на говеждо месо и ориз“ (4), в който в параграфи 305 и 306 се посочва, че производител износител, за който по време на първоначално разследване не е установено, че е упражнявал дъмпинг, трябва да бъде изключен от обхвата на окончателната мярка, наложена вследствие на такова разследване, и не може да бъде предмет на административно преразглеждане или на преразглеждане с оглед на промяна в обстоятелствата, Съветът, с Регламент (ЕС) № 332/2012 (5), измени мерките по отношение на Hangzhou Bioking.
(4)
Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(5)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (6) на действащите антидъмпингови мерки, на 27 октомври 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от следните производители („заявителите“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. и Comercial Quimica Sarasa SL, които представляват голям дял, в настоящия случай над 50 %, от общото производство на винена киселина в Съюза.
(6)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на винена киселина с произход от Китай, вероятно ще доведе до продължаване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи след обсъждане с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 26 януари 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Успоредно разглеждани процедури
(8)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура (8) съгласно член 5 по отношение на вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking.
(9)
В същия ден Комисията обяви откриването на частично междинно преразглеждане (9) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на винена киселина с произход от Китай, ограничено до прегледа на дъмпинга по отношение на двама китайски производители износители, а именно Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City и Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(10)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(11)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите от Съюза, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатата държава износител.
(12)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за откриване.
(13)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Китай, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в срок 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване.
(14)
С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на производителите от Съюза. Несвързани вносители в Съюза не оказаха съдействие на разследването. По отношение на производителите износители от Китай само двама производители износители изразиха готовност да съдействат на разследването. Затова бе решено, че по отношение на производителите износители не е необходимо изготвяне на представителна извадка.
(15)
Шестима производители от Съюза предоставиха информацията, поискана в известието за откриване, и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на продажбите на сходния продукт в Съюза. Техният общ обем на продажбите е представлявал 61 % от обема на продажбите на пазара на Съюза.
(16)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата производители от Съюза, включени в представителната извадка, двама ползватели от Съюза и двама производители износители от Китай. Освен това двама оказали съдействие производители от Съюза предоставиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата.
(17)
Износът на дружеството Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула, бе изключен от анализа на дъмпинга и на вредата, в това число и на вероятността от продължаване на дъмпинга и на риска от повтаряне на вредата в резултат от дъмпингов внос. Анализът при настоящото преразглеждане следователно се основаваше на износа на разглеждания продукт от Китай за Съюза по време на РПП, с изключение на износа на производителя Hangzhou Bioking, наричан в настоящия регламент „износът, предмет на мерките“.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari S.p.a.,
-
Distillerie Bonollo S.p.a.;
б)
производители износители от Китай:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
в)
Ползватели:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
г)
производител в държавата аналог:
-
Tarcol S.A., Аржентина.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, засегнат от настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в Регламент (ЕО) № 150/2008, с който бе променен обхватът на първоначалните мерки, установени с първоначалния регламент, както бе обяснено по-горе. Разглежданият продукт е винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, с произход от Китай, класифициран понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090) („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както при първоначалното разследване, разглежданият продукт, внесен на пазара на Съюза, и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза („сходният продукт“), имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(22)
Както бе посочено в съображение 13, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка с оглед на потенциално големия брой производители износители, участващи в настоящото преразглеждане. От 20 известни производители износители само две дружества - и двете, ползващи се от третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), заявиха своя интерес и се съгласиха да окажат съдействие. Тези две дружества обхващат по-голяма част от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на РПП, с изключение на износа от страна на дружество Hangzhou Bioking, чийто индивидуален дъмпингов марж по време на първоначалното разследване бе нула.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Държава аналог
(23)
Тъй като Китай е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), се определя въз основа на цените или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(24)
Както при първоначалното разследване, и в известието за откриване Аржентина бе предложена за държава аналог с цел определянето на нормалната стойност. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си относно целесъобразността на този избор.
(25)
Един промишлен потребител на винена киселина изтъкна някои ограничения, свързани с избора на Аржентина за пазар аналог, като заяви, че тази държава следва да не е единствената референтна държава за определянето на нормалната стойност. Засегнатата страна повдигна по-конкретно въпроса с предполагаемите разлики в производствения процес между Китай и Аржентина, ограниченото количество годишна продукция в сравнение с продукцията в световен мащаб и колебанията на обменните валутни курсове. Нито едно от тези твърдения не бе обаче подкрепено от писмени доказателства.
(26)
Във всеки случай разликата в производствените процеси в Аржентина и Китай и тяхното отражение върху изчисляването на себестойността и оценката на разглеждания продукт вече бяха внимателно разгледани по време на първоначалното разследване и се стигна до заключението, че те не променят сравнимостта на продуктите, определени за сходни. Тъй като твърдението на промишления потребител не добави нова информация и не бе подкрепено с доказателства, доводът бе отхвърлен. Следователно констатациите от настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърждават констатациите на първоначалното разследване, а именно че разликите в производствения процес нямат отражение върху сравнимостта на продуктите.
(27)
Ограниченият размер на годишното производство в Аржентина в сравнение със световния пазар на винена киселина не е подходящ аргумент при оценката на това дали конкретен пазар е подходящ за определянето на нормалната стойност на пазар аналог. Действително разследването потвърди, че Аржентина е отворен и конкурентен пазар с поне двама оператори. Въз основа на това доводът се отхвърля.
(28)
Доводът за значително колебание на валутните курсове между регионите не бе обоснован. Освен това при разследването на място не бяха събрани данни, които да свидетелстват за нарушаване на валутните курсове между регионите. Въз основа на това и този довод се отхвърля.
(29)
Поради това по време на първоначалното разследване бе направено заключението, че Аржентина е подходяща държава аналог, на базата на която ще бъде определена нормалната стойност.
(30)
Установена бе връзка с две известни аржентински дружества, но само едно от тях се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Данните, които това дружество предостави, бяха използвани за определянето на нормалната стойност.
2.2. Нормална стойност
(31)
За двете дружества, на които по време на първоначалното разследване бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена на базата на съответните им данни. В съответствие с член 2 от основния регламент Комисията провери дали продажбите на винена киселина на независими клиенти на вътрешния пазар са били представителни по време на РПП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, представлява 5 % или повече от износа им на разглеждания продукт в Съюза.
(32)
За едно дружество, на което бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар не беше достатъчен, за да се приемат продажбите за представителни, както е пояснено в съображение 31. Поради това определената нормална стойност бе изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и на разходите по реализацията, на общите и административните разходи и на печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(33)
За другото дружество, на което е предоставено ТДПИ, нормалната стойност бе определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в държавата износител, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия.
(34)
Що се отнася до дружествата, на които при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от оказалия съдействие производител износител в държавата аналог.
(35)
Поради това продажбите на независими клиенти на вътрешния пазар на държавата аналог също бяха оценени в съответствие с критерия, определен в член 2 от основния регламент. Комисията можа да потвърди, че тези продажби са били извършени в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да бъдат използвани за определянето на нормалната стойност за дружествата, на които не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(36)
Всички експортни продажби за Съюза на оказалите съдействие производители износители са били извършени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(37)
За експортната цена на всички други производители, установени в Китай, информация бе събрана от статистическите данни за вноса, достъпни в член 14, параграф 6 от базата данни.
2.4. Сравнение
(38)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод.
(39)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха отчетени, под формата на корекции, някои разлики по отношение на транспортирането, застраховането, таксите и разходите за кредити, които засягаха цените и съпоставимостта на цените.
(40)
За да се направи обективно сравнение между нормалната стойност франко завода в държавата аналог и експортната цена, посочена в съображение 37, експортните цени CIF бяха коригирани до ниво франко завода въз основа на данните, събрани по време на проверките на място.
2.5. Дъмпингов марж
(41)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
За оказалите съдействие производители износители, на които бе предоставено ТДПИ по време на първоначалното разследване, това сравнение показа, че тези дружества са продължили да упражняват дъмпинг, макар и на малко по-ниско равнище.
(43)
Изчисленото остатъчно мито показа значително равнище на дъмпинг, което дори е по-високо от наблюдаваното по време на първоначалното разследване.
3. Вероятност от продължаване на дъмпинга
(44)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността за продължаване на дъмпинга.
(45)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай, производственият капацитет и неизползваният производствен капацитет в Китай, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(46)
След налагането на окончателни мерки през януари 2006 г., дъмпинговият внос от Китай продължи да нараства, като от 3 034 метрични тона (МТ) през 2007 г. нарасна до 3 649 МТ през РПП, което представлява приблизително 20-процентно увеличение. Успоредно с това пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай е нараснал с 1 процентен пункт през разглеждания период - от 12,6 % през 2007 г. до 13,5 % през РПП.
(47)
През същия период цените на дъмпинговия внос от Китай са останали сравнително стабилни, като в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили с 12,6 %, след което през 2009 г. и РПП са отбелязали постоянен спад, като през РПП са достигнали равнището от 2007 г.
3.2. Производствен капацитет и неизползван производствен капацитет в Китай
(48)
Що се отнася до общия производствен капацитет за производството на винена киселина в Китай, различни източници на общественодостъпна информация (10) свидетелстват за производствен капацитет, който съществено надхвърля търсенето на китайския вътрешен пазар.
(49)
Общият производствен капацитет на Китай е оценен на около 25 000 МТ, с оглед на информацията, получена на място по време на разследването и в резултат на пазарни проучвания (11). Китайският пазар е малък в сравнение с наличния капацитет в Китай, където потреблението се изчислява на 5 000 МТ.
(50)
Освен това са налице ясно изразени индикации, че капацитетът на Китай надвишава 25 000 МТ. Общият капацитет на двамата оказали съдействие китайски износители се е увеличил с повече от 200 %, ако се сравнят данните от първоначалния ПР до настоящия РПП. Съответният неизползван производствен капацитет е бил около 20 % от общия капацитет по време на РПП.
(51)
Освен това информацията, събрана от откъси от докладите, посочени по-горе в съображение 48, както и общественодостъпната информация показват, че през 2007 г. са били установени поне двама нови производители на винена киселина.
(52)
Въз основа на това става ясно, че капацитетът на Китай не е съразмерен с вътрешното потребление, което потвърждава очевидната необходимост на китайските производители да увеличат позициите си на пазарите за износ.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(53)
От информацията, събрана от оказалите съдействие китайски дружества, равнището на цените за трети държави е в съответствие с равнището на цените, които те биха могли да получат на пазара на Съюза. Както бе посочено по-горе, на китайския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на привлекателни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(54)
Пазарът на Съюза несъмнено е най-големият в света, като потреблението в него достига до около 40 % от потреблението на винена киселина в световен мащаб и продължава да нараства, както е посочено в съображение 60. Също така е ясно на базата на информацията, събрана по време на разследването, че китайските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на най-големия пазар на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза.
4. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(55)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че значителен обем на вноса от Китай все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид потенциалния неизползван капацитет в Китай, в това число и новите производители, появили се на китайския пазар, и факта, че пазарът на Съюза е най-големият пазар в света, с атрактивно равнище на цените, може да се заключи, че има вероятност китайските износители да увеличат износа си за Съюза на дъмпингови цени, ако бъде позволено антидъмпинговите мерки да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(56)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от девет производители в Съюза. Шестима от тези девет производители оказаха пълно съдействие на разследването, като подадоха формуляри за изготвяне на представителна извадка и поискаха да бъдат включени в представителната извадка. Беше установено, че тези шестима производители съставляват основна част, в случая повече от 73 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 57 по-долу, 9-те производители, които предоставиха данните, посочени в искането за преразглеждане, се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(57)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, използване на капацитета, производителност, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от производителите, които се представиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (средни единични цени, складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бе направен въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза.
(58)
Посочва се, че пазарът на винена киселина на Съюза се характеризира с относително малък брой производители, основно малки и средни предприятия, установени в Италия и Испания. С изключение на един производител, установен в Испания, който произвежда само винена киселина, всички други производители са вертикално интегрирани, като тяхната основна дейност е производството на алкохол от винена утайка, процес, при който винената киселина е вторичен продукт.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(59)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, на базата данни за китайския износ и на данните на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(60)
Потреблението на винена киселина в Съюза е нараснало с 11 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно търсенето е спаднало с 15 % между 2007 и 2009 г. Въпреки това по време на РПП потреблението на Съюза е достигнало 29 964 тона, което представлява значителен ръст - с 26 процентни пункта спрямо предходната година. Този ръст се обяснява с голямата еластичност на цените на винената киселина. Действително, когато цените са ниски, какъвто е бил случаят през РПП, винената киселина може да се използва за допълнителни приложения, като заместител на други химични продукти, използвани като суровини, например лимонената и ябълчната киселина, и по този начин да доведе до повишаване на потреблението на Съюза.
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
26 931
25 333
22 983
29 964
Индекс
100
94
85
111
Източник: отговори на въпросника, база данни за китайския износ, данни на Евростат.
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китай
2.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на целия внос на разглеждания продукт от Китай в Съюза е нараснал през разглеждания период с 45 %. През РПП той е достигнал 8 495 тона, което съответства на пазарен дял от 28,4 %.
(62)
Обемът на вноса на винена киселина от китайски износители, по отношение на които се прилагат антидъмпингови мерки в Съюза, е нараснал с 20 % и е достигнал 3 649 тона по време на РПП, което съответства на пазарен дял от 12,2 %, в сравнение с 11,3 % в началото на разглеждания период. Останалият внос (4 846 тона) е бил направен от китайски износител, по отношение на който се е прилагало нулево мито, който също е увеличил своя дял от общия китайски износ за Съюза по време на разглеждания период (+ 9 процентни пункта).
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от Китай, предмет на мерки (в тонове)
3 035
3 042
2 945
3 649
Индекс = 100
100
100
97
120
Пазарен дял на вноса от Китай, предмет на мерки
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Индекс = 100
100
106
113
107
2.2. Цени и подбиване на цените
(63)
Таблицата по-долу показва развитието на средните CIF цени на границата на ЕС на вноса от Китай, предмет на мерки, и съответните средни продажни цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Цена на вноса от Китай, предмет на мерки (EUR/тон)
1 834
2 060
1 966
1 819
Индекс = 100
100
112
107
99
Източник: отговори на въпросника, член 14, параграф 6 от базата данни.
(64)
Средната единична продажна цена на китайския износ, предмет на мерки на равнище CIF, по време на РПП е достигнала 1 819 EUR/MT, което по време на разглеждания период съответства на увеличение в размер от 20 %.
(65)
По отношение на продажната цена на винена киселина на пазара на Съюза по време на РПП бе направено сравнение между цените на винената киселина, произвеждана и продавана от промишлеността на Съюза, и тези на вноса от Китай, предмет на мерки. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите. Тези цени бяха сравнени с продажните цени, практикувани от посочените по-горе китайски производители износители, без отстъпките, и коригирани при необходимост до CIF цената на границата на ЕС, съответно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса. Среднопретеглената продажна цена на Съюза по време на РПП е била 2 496 EUR/MT.
(66)
Сравнението по видове показа, че по време на РПП вносът на разглеждания продукт от Китай, предмет на мерки, е бил продаван в Съюза на цени, които значително са подбивали цените на промишлеността на Съюза, с 32,6 %, изразено като процент от последните.
3. Внос от други трети държави
(67)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса от други трети държави по време на разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
590
135
156
845
Индекс = 100
100
23
26
143
Пазарен дял на вноса от други трети държави
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Индекс = 100
100
24
31
129
Цена на вноса (EUR/тон)
2 503
2 874
2 300
2 413
Източник: Евростат, член 14, параграф 6 от базата данни.
(68)
По време на разглеждания период обемът на вноса на винена киселина в ЕС от други трети държави е нараснал с 43 % и е достигнал 845 тона по време на РПП. Цените на този внос са били относително високи и значително по-високи от съответните цени от Китай и само малко по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза. Въпреки това може да счита, че износът от други трети държави е бил твърде ограничен, тъй като по време на РПП той е представлявал само 2,8 % пазарен дял, независимо от сериозния ръст в проценти в края на разглеждания период.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Предварителни бележки
(70)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана представителна извадка, за да се направи анализ на вредата, показателите за вреда бяха установени на две равнища, както е посочено в съображение 57 по-горе.
4.2. Макроикономически елементи
а) Производство
(71)
Производството на Съюза се е увеличило с 5 % в периода от 2007 г. до РПП. По-конкретно то се е увеличило с 19 процентни пункта между 2009 г. и РПП до 30,5 хиляди МТ, след значителен спад с 14 %, отбелязан между 2007 и 2009 г. По-високите равнища на производство са позволили на промишлеността на Съюза да овладее повишението на производствените разходи и са оказали положително въздействие върху цялостната рентабилност на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
29 000
27 500
25 000
30 588
Индекс = 100
100
95
86
105
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(72)
Производственият капацитет на производителите от Съюза е намалял с 2 % през разглеждания период.
(73)
През 2007 г. използването на капацитета е било 63 %, през 2009 г. е спаднало до 56 %, а през РПП е достигнало 68 %. По-ниското равнище на използване на капацитета през 2009 г. е отразило негативното въздействие на кризата. Използването на общия капацитет е нараснало с 8 % по време на разглеждания период, което е допринесло за допълнително намаляване на фиксираните разходи.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
46 000
46 000
45 000
45 000
Индекс = 100
100
100
98
98
Използване на капацитета
63 %
60 %
56 %
68 %
Индекс = 100
100
95
88
108
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
в) Обем на продажбите
(74)
По време на РПП обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза се е увеличил слабо с 1 %. Първо той е намалял с 11 % между 2007 и 2008 г., след което през 2009 г. се е понижил с още 9 %, но в края на разглеждания период е достигнал почти същото равнище като в началото на разглеждания период, което свидетелства за големи колебания, дължащи се основно на икономическата криза през 2008 и 2009 г.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
20 489
18 165
16 709
20 623
Индекс = 100
100
89
82
101
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 7,3 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 76,1 % през 2007 г. на 68,8 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от нарасналото потребление, през разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза не са могли да се увеличат със същото темпо и са останали сравнително стабилни.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Индекс = 100
100
94
95
90
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат.
д) Растеж
(76)
В периода между 2007 г. и РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е останал стабилен, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 10 %. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Заетост
(77)
Равнището на трудова заетост на промишлеността на Съюза е намаляло с 28 % в периода между 2007 г. и РПП. По-конкретно броят на заетите лица е намалял значително от 320 през 2007 и 2008 г. на 280 през 2009 г. и на 230 през РПП. Спадът през 2009 г. отразява положените от редица производители от Съюза усилия за преструктуриране.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
320
320
280
230
Индекс = 100
100
100
88
72
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
ж) Производителност
(78)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 47 %. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило с 5 %, докато равнището на заетостта е спаднало с 28 %, което е знак за повишаване на ефективността на промишлеността на Съюза. Това е особено видно през РПП, когато производството се е увеличило, докато равнището на заетостта е продължило да се понижава, а производителността е била с 48 процентни пункта по-висока в сравнение с 2009 г.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
90
85
89
132
Индекс = 100
100
94
99
147
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
4.3. Данни, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза
з) Фактори, които засягат продажните цени
(79)
Средните годишни продажни цени на производителите, включени в представителната извадка, на несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 8 % между 2007 и 2009 г., но през разглеждания период са отбелязали 6-процентен спад, тъй като през РПП средната годишна продажна цена е достигнала 2 496 EUR/тон спрямо 2 667 EUR/тон през 2007 г. Наличността на калциев тартрат, който се произвежда от винена утайка и представлява 66 % от общите производствени разходи за винена киселина, варира в зависимост от качеството на реколтата от винено грозде. Поради това благоприятните или неблагоприятните климатични условия имат отражение върху цялостното снабдяване с калциев тартрат, което от своя страна оказва отражение върху средните годишни продажни цени. Следва да се отбележи, че 2007 и 2008 г. не са били благоприятни години, що се отнася до реколтата от винено грозде, което впоследствие е довело до повишаване на разходите за суровини и на продажните цени след производствения период (тъй като тук става въпрос за сезонен продукт, последиците се материализират едва няколко месеца след събирането на реколтата). Обратно на това, 2009 г. е била година с добра реколта от винено грозде, поради което средните годишни продажни цени през РПП са били 14 % по-ниски, отколкото през предходната година.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
2 667
2 946
2 881
2 496
Индекс = 100
100
110
108
94
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(80)
Предвид равнището на дъмпинг, установено по време на настоящото разследване, не бе възможно да се установи пълно възстановяване от предходния дъмпинг и бе счетено, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза. Припомня се, че по време на първоначалното разследване за двамата оказали съдействие китайски производители, на които е било предоставено ТДПИ, бяха установени дъмпингови маржове в размер на 4,7 % и 10,1 %. Дъмпинговият марж за всички други дружества бе 34,9 %. Освен това, както е по-посочено в съображение 7 по-горе, бе открита антидъмпингова процедура, ограничена до един китайски производител износител, Hangzhou Bioking, който не е предмет на мерки, и не може да се изключи възможността посоченият производител износител да е упражнявал дъмпинг. Освен това, както е посочено в съображения 48-54 по-горе, е установена вероятност от продължаване на дъмпинга, основно на базата на наличния производствен свръхкапацитет в Китай и твърде малкия размер на китайския вътрешен пазар. Що се отнася до възстановяването от въздействието на вноса на дъмпингови цени от Китай в миналото, важно е да се припомни, че след налагането на окончателни мерки през януари 2006 г. вносът от Китай, предмет на мерки, е продължил да нараства, както е посочено в съображение 46 по-горе. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
й) Складови наличности
(81)
По време на разглеждания период обемът на складовите наличности е останал стабилен, като е отбелязал слабо повишение в размер от 2 %. По-конкретно през 2008 г. той се е увеличил рязко с 65 % като пряка последица от развитието на продажбите, както е посочено в съображение 74 по-горе. Между 2008 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял, тъй като за същия период продажбите на несвързани клиенти са се увеличили.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
863
1 428
933
879
Индекс = 100
100
165
108
102
Източник: отговори на въпросника.
к) Възнаграждения
(82)
По време на разглеждания период средните разходи за труд са се увеличили с 19 % въпреки усилията, положени от производителите, включени в представителната извадка, за намаляване на разходите за труд, особено по отношение на неквалифицираните работници, което е отразено в намаляването на общата работна ръка, отбелязано в съображение 77 по-горе.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средна заплата (в евро)
28 686
31 871
31 574
34 245
Индекс = 100
100
111
110
119
Източник: отговори на въпросника.
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(83)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, се е увеличила с повече от 6 процентни пункта. По-конкретно рентабилността на включените в представителната извадка производители е намаляла с 3,7 процентни пункта в периода между 2007 и 2008 г. до равнище от 7,7 %, което бе счетено за по-ниско от целевата печалба, и през 2009 г. се е повишила, като през РПП е достигнала 17,6 %.
(84)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя е намаляла от 36,4 % през 2007 г. на 21,9 % през 2008 г. През 2009 г. се е повишила до 44,4 %, а през РПП отново се е повишила до 142,9 %. Като цяло по време на разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е следвала положителна тенденция.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Рентабилност на ЕС (процент от нетните продажби)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Индекс = 100
100
67
109
153
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Индекс = 100
100
60
122
393
Източник: отговори на въпросника.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(85)
През 2007 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с положителни стойности, а именно в размер на 4,6 милиона евро. Той е спаднал до 1,8 милиона евро през 2008 г. и се е повишил съществено до края на разглеждания период, като през РПП е достигнал 6,8 милиона евро. Като цяло през разглеждания период паричният поток е бил постоянно положителен.
(86)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се е дължало предимно на факта, че по-голяма част от производителите, включени в извадката, са интегрирани дружества, както е посочено в съображение 58 по-горе.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в евро)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Индекс = 100
100
39
100
145
Източник: отговори на въпросника.
н) Инвестиции
(87)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт са намалели с 23 % между 2007 г. и РПП. По-конкретно те са се повишили с 5 % между 2007 и 2008 г., след което са намалели с 32 процентни пункта през 2009 г. Резкият спад на инвестициите, наблюдаван през 2009 г. и РПП (- 60 процентни пункта), може отчасти да се обясни с факта, че още през разглеждания период разследваните дружества са направили основната част от необходимите им планирани инвестиции.
Таблица 16
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Индекс = 100
100
105
137
77
Източник: отговори на въпросника.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(88)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на промишлеността на Съюза са се повишили. Наблюдаваното повишение, което само по себе си не е съществено, следва обаче да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода между 2007 г. и РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза със 7,3 процентни пункта до 68,8 %.
(89)
Същевременно имащите отношение микроикономически показатели сочат подобрение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са запазили положителната си тенденция, а паричният поток също е останал положителен през РПП.
(90)
Предвид изложеното по-горе се прави заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Отсъствието като цяло на съществена вреда по време на РПП следва обаче да се разглежда в контекста на други важни показатели за вреда, при които се наблюдава отрицателна тенденция по време на разглеждания период, по-специално продажните цени, загубата на пазарен дял и заетостта. Поради това състоянието на промишлеността на Съюза все още се счита за уязвимо и в някои отношения - твърде далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се е била напълно възстановила от вредата, установена по време на първоначалното разследване.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(91)
Както е посочено в съображения 48-52 по-горе, производителите износители от Китай разполагат със значителен неизползван капацитет и с ясен потенциал за съществено повишаване на обема на своя износ за пазара на Съюза, в това число и за пренасочване на износа, предназначен за други пазари.
(92)
Експортните цени CIF на винена киселина за Съюза, практикувани от китайските износители, които понастоящем са предмет на мерки, са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през РПП и за отделните видове на продукта са подбивали цените с 32,6 %.
(93)
Анализът на китайския износ (12) на винена киселина за останалата част от света след РПП показа, че обемът на износа съществено е намалял от 10 862 MT през РПП до 8 118 MT в края на юли 2011 г. (- 25 %). Това понижение на обема на китайския износ за други пазари с 2 744 тона би могло да създаде допълнителен поток китайски износ за пазара на Съюза.
(94)
Като се вземат предвид съществуващият неизползван капацитет за производство на винена киселина в Китай и привлекателността на пазара на Съюза, както е посочено по-горе, износителите от Китай по всяка вероятност ще се опитат да повишат своя пазарен дял в Съюза, което ще нанесе съществена вреда на промишлеността на Съюза. Следователно в отсъствието на антидъмпингови мита върху вноса на винена киселина с произход от Китай всеки увеличен обем на дъмпингов внос от Китай би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл съществена вреда.
(95)
Както е посочено в съображение 79, условията, свързани с климатичните особености/реколтата, също оказват отражение върху цялостното финансово състояние на промишлеността на Съюза. Припомня се, че винената киселина, използвана също от производителите на вино, може да бъде получена или като вторичен продукт при производството на вино, или чрез химически синтез от нефтохимични съединения или свързани с въглищата съединения, например бензен, какъвто е случаят с китайските износители.
(96)
В резултат на това следва да се отбележи, че за производствения обем на китайското производство не съществуват значителни ограничения поради синтетичните методи на производство, за разлика от производителите от промишлеността на Съюза, които използват природни суровини - винена утайка.
(97)
Предвид това, че рентабилността на промишлеността на Съюза зависи отчасти от климатичните условия, изглежда, че добрата рентабилност, постигната през РПП, не може да се счита за дълготрайна. Действително, дори по време на разглеждания период промишлеността на Съюза не винаги е била в състояние да достигне целевата си печалба от 8 %. Освен това през шестте месеца след края на РПП рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала значително до около 3 %, с което промишлеността отново се е оказала в уязвима позиция.
2. Заключение относно вероятността от повтаряне на вредата
(98)
Въз основа на това се прави заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до увеличаване на дъмпинговия износ с произход от Китай, което ще доведе до намаляване на цените на промишлеността на Съюза и ще влоши икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Поради това се стига до заключението, че отмяната на мерките срещу Китай по всяка вероятност би довело до повторно нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(99)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на Китай не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(100)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(101)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките по отношение на вноса с произход от Съюза противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(102)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност като цяло. Това се потвърждава и от положителното развитие на икономическото ѝ състояние, наблюдавано по време на разглеждания период, дължащо се отчасти на усилията ѝ за преструктуриране и на действащите мерки. По-конкретно по време на разглеждания период промишлеността на Съюза е подобрила структурата на разходите си, състоянието на печалбата си и производствения си обем.
(103)
Логично е да се очаква, че запазването на мерките ще продължи да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза. Ако мерките по отношение на вноса с произход от Китай не бъдат запазени, вероятно е промишлеността на Съюза отново да понесе съществена вреда от значителния по обем дъмпингов внос от Китай, което ще доведе до сериозно влошаване на финансовото ѝ състояние. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на който промишлеността на Съюза не би могла да се противопостави. Поради това запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(104)
Съответно се прави заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки по отношение на Китай несъмнено е в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите
(105)
Припомня се, че при първоначалните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки няма да бъде значително. Нито един търговец/вносител не оказа съдействие при разследването. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
4. Интерес на ползвателите
(106)
Винената киселина се използва основно в лозаро-винарската и хранителната промишленост като добавка в напитки и храни и в строителната промишленост - като стабилизатор при производството на гипс.
(107)
По време на настоящото разследване бе осъществен контакт с всички известни ползватели.
(108)
Ползвателите от строителната промишленост не оказаха съдействие. Както бе установено по време на първоначалното разследване, когато бъде използвана, винената киселина представлява по-малко от 2 % от разходите за гипсови продукти. Поради това се стигна до заключението, че запазването на мерките би имало само незначително отражение върху разходите и конкурентната позиция на строителната промишленост.
(109)
Двамата големи вносители/ползватели от хранителния сектор оказаха пълно съдействие в рамките на процедурата. Установено бе, че двете дружества са отбелязали печалба както по отношение на техните продуктови линии, използващи разглеждания продукт, така и по отношение на една от суровините. Освен това продуктите, произведени на базата на разглеждания продукт, са представлявали само малък процент от общия им оборот. Поради това може да се направи заключението, че продължаването на мерките не би засегнало неоправдано ползвателите в хранителната промишленост. Освен това тези ползватели са разполагали с твърде разнообразни източници за снабдяване с разглеждания продукт.
5. Заключение за интереса на Съюза
(110)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(111)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Китай. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(112)
Един ползвател от строителния сектор заяви, че удължаването на действащите мерки би довело до недостиг на разглеждания продукт, би увеличило неговите производствени разходи, а оттам - би повишило цените на крайните продукти. Не бе предоставено доказателство в подкрепа на това твърдение. Поради липсата на обосновка на твърдението и на съдействие от страна на ползвателите от строителния сектор тези твърдения не можаха да бъдат проверени.
(113)
Двамата ползватели от хранителния сектор, които оказаха съдействие при разследването, заявиха, че отражението, което оказва продължаването на мерките върху хранителната промишленост, не е било взето предвид в достатъчна степен и един от тях поиска изслушване със служителя по изслушванията.
(114)
По време на изслушването ползвателят не възрази на заключението, че като цяло продължаването на мерките не би се отразило негативно на рентабилността на дружеството, но заяви, че според него отражението върху рентабилността на конкретната производствена линия, която използва разглеждания продукт и представлява само малък процент от общия оборот, би било значително. Той заяви също така, че след разследвания период в рамките на преразглеждането цените на винената киселина на вътрешния пазар значително са се повишили и че тези равнища на цените отново значително ще понижат неговата рентабилност. Въпреки това ползвателят не отрече, че повишението на цените е било в резултат на липсата на доставка на суровината на пазара на Съюза, чието равнище редовно е варирало в зависимост от реколтата от винено грозде, и следователно не може да се счита за дълготрайно, нито пък за причинено от действащите антидъмпингови мерки.
(115)
По време на изслушването с екипа по разследването другият оказал съдействие ползвател също се противопостави на удължаването на мерките, като изтъкна сходни доводи. Поради това тези доводи също бяха отхвърлени (вж. предходното съображение).
(116)
Един оказал съдействие китайски производител износител заяви, че промишлеността на Съюза не може да продължи да се счита за уязвима, че основният фактор, който оказва отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, е тясно свързан с климатичните условия и че поради това е против продължаването на мерките. Тези твърдения не бяха подкрепени от доказателства и поради това не можаха да бъдат приети. Освен това тяхното естество не доведе до промяна на констатациите по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
И на последно място, с оглед на данните за рентабилността по време на разглеждания период, промишлеността на Съюза доказа, че закриването на единствения френски производител в средата на 2008 г. е довело в краткосрочен план до намаляване на количеството на разглеждания продукт на вътрешния пазар, а оттам и до временно повишаване на продажните цени и съответно до повишаване на рентабилността. Промишлеността на Съюза заяви, че при тези обстоятелства промените в никакъв случай не биха могли да бъдат считани за дълготрайни. Поради това констатациите относно състоянието на промишлеността на Съюза остават непроменени.
(118)
Накратко, след като всички коментари, направени след разгласяването на заключенията от разследването на заинтересованите страни, бяха взети предвид, се прецени, че нито един от тях не е от такова естество, че да промени заключенията, получени по време на разследването.
(119)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на винена киселина с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на винена киселина, с изключение на „D“ винена киселина с отрицателна оптична ротация от най-малко 12,0 градуса, измерена във воден разтвор в съответствие с метода, описан в Европейската фармакопея, класифицирана понастоящем под код по КН ex 2918 12 00 (код по ТАРИК 2918120090), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Китайска народна република
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Китайска народна република
4,7 %
A689
Всички други дружества (с изключение на Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Китайска народна република - допълнителен код по ТАРИК A687)
34,9 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 април 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 349/2012
(2012. gada 16. aprīlis),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %.
(2)
Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008 (3) grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu.
(3)
Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika - Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem” (4), kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada 16. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking.
(4)
Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(5)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Química Sarasa SL, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma.
(6)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Paralēlas procedūras
(8)
Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (8) saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking.
(9)
Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (9) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji - Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Izmeklēšana
5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(10)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
5.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(11)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.
(12)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(13)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(14)
Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.
(15)
Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū.
(16)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei.
(17)
Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību PIP, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”.
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Comercial Química Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
ražotāji eksportētāji Ķīnā:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
lietotāji:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
ražotājs analogajā valstī:
-
Tarcol S.A., Argentīna.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(20)
Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(22)
Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi PIP veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(23)
Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”).
(24)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.
(25)
Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem.
(26)
Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna, un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību.
(27)
Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.
(28)
Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts.
(29)
Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai.
(30)
Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati.
2.2. Normālā vērtība
(31)
Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.
(32)
Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu.
(33)
Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē.
(34)
Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.
(35)
Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER.
2.3. Eksporta cena
(36)
Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(37)
Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota 14. panta 6. punkta datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija.
2.4. Salīdzinājums
(38)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(39)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(40)
Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju.
2.5. Dempinga starpība
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(42)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī.
(43)
Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.
3. Dempinga turpināšanās iespējamība
(44)
Papildus dempinga esības analīzei PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība.
(45)
Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.
3.1. Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas
(46)
Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3 034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3 649 t PIP, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu - no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % PIP.
(47)
Tajā pašā laikposmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un PIP pastāvīgi samazinoties, lai PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni.
3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā
(48)
Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti (10) norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū.
(49)
Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus (11). Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5 000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu.
(50)
Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstīgā neizmantotā jauda PIP bija apmēram 20 % no kopējās jaudas.
(51)
Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji.
(52)
Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.
3.3. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(53)
Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt.
(54)
Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(55)
Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ietverot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt - ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(56)
PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā - vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(57)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem,
-
mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.
(58)
Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits - lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti - to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(59)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem.
(60)
Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr PIP laikā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas, kā tas bija PIP laikā, vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.
1. tabula
2007
2008
2009
PIP
Kopējais patēriņš ES (t)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indekss
100
94
85
111
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat
2. Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
2.1. Apjoms un tirgus daļa
(61)
Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. PIP tas sasniedza 8 495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā.
(62)
Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, PIP palielinājās par 20 % un sasniedza 3 649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4 846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).
2. tabula
2007
2008
2009
PIP
Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indekss = 100
100
100
97
120
Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indekss = 100
100
106
113
107
2.2. Cenas un cenu samazinājums
(63)
Nākamajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.
3. tabula
2007
2008
2009
PIP
Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indekss = 100
100
112
107
99
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze
(64)
Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī PIP sasniedza 1 819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā.
(65)
Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū PIP, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena PIP bija 2 496 EUR/t.
(66)
Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka PIP attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas - procentuāli par 32,6 %.
3. Imports no citām trešām valstīm
(67)
Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā - tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.
4. tabula
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)
590
135
156
845
Indekss = 100
100
23
26
143
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indekss = 100
100
24
31
129
Importa cena (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Avots: Eurostat, 14. panta 6. punkta datu bāze
(68)
Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un PIP sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas - tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo PIP laikā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.1. Ievadpiezīmes
(70)
Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(71)
Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.
5. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas apjoms (t)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indekss = 100
100
95
86
105
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(72)
Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %.
(73)
Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet PIP atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās.
6. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jauda (t)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indekss = 100
100
100
98
98
Jaudas izmantojums
63 %
60 %
56 %
68 %
Indekss = 100
100
95
88
108
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
c) Pārdošanas apjoms
(74)
Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.
7. tabula
2007
2008
2009
PIP
Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indekss = 100
100
89
82
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
d) Tirgus daļa
(75)
Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % PIP. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.
8. tabula
2007
2008
2009
PIP
Savienības ražotāju tirgus daļa
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indekss = 100
100
94
95
90
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati
e) Izaugsme
(76)
Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs, un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
f) Nodarbinātība
(77)
Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami - no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 - PIP. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.
9. tabula
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātība (cilvēki)
320
320
280
230
Indekss = 100
100
100
88
72
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
g) Ražīgums
(78)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms PIP, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.
10. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražīgums (t uz darbinieku)
90
85
89
132
Indekss = 100
100
94
99
147
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
4.3. Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(79)
Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo PIP gada vidējā pārdošanas cena bija 2 496 EUR/t salīdzinājumā ar 2 667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena PIP bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš.
11. tabula
2007
2008
2009
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indekss = 100
100
110
108
94
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
i) Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(80)
Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Turklāt, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
j) Krājumi
(81)
Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām.
12. tabula
2007
2008
2009
PIP
Krājumi perioda beigās (t)
863
1 428
933
879
Indekss = 100
100
165
108
102
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
k) Algas
(82)
Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā.
13. tabula
2007
2008
2009
PIP
Vidējā alga (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indekss = 100
100
111
110
119
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
l) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(83)
Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.-2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un PIP, sasniedzot 17,6 %.
(84)
Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un PIP atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts.
14. tabula
2007
2008
2009
PIP
ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indekss = 100
100
67
109
153
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indekss = 100
100
60
122
393
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
m) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(85)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, PIP sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva.
(86)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā.
15. tabula
2007
2008
2009
PIP
Naudas plūsma (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indekss = 100
100
39
100
145
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
n) Ieguldījumi
(87)
Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.-2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā - vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (- 60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.
16. tabula
2007
2008
2009
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indekss = 100
100
105
137
77
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(88)
Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %.
(89)
Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma PIP saglabājās pozitīva.
(90)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma PIP laikā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(91)
Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem.
(92)
Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, PIP ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) - šī starpība ir 32,6 %.
(93)
Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu (12) uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās - no 10 862 t PIP līdz 8 118 t 2011. gada jūlija beigās (- 25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2 744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu.
(94)
Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu.
(95)
Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai - Ķīnas eksportētāju gadījumā - ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols.
(96)
Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir.
(97)
Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka PIP sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta.
2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(98)
Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(100)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(101)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu.
2. Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses
(102)
Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus.
(103)
Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(104)
Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju intereses
(105)
Tiek atgādināts - iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
4. Lietotāju intereses
(106)
Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.
(107)
Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem.
(108)
Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju.
(109)
Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(110)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(111)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(112)
Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt.
(113)
Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona.
(114)
Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc PIP beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu.
(115)
Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (sk. iepriekšējo apsvērumu).
(116)
Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(117)
Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu - vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti.
(118)
Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus.
(119)
No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika
4,7 %
A689
Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika - Taric papildu kods A687)
34,9 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. aprīlī