РЕШЕНИЕ 2012/33/ОВППС НА СЪВЕТА
от 23 януари 2012 година
за назначаване на специален представител на Европейския съюз за близкоизточния мирен процес
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 28, член 31, параграф 2 и член 33 от него,
като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
като има предвид, че:
(1)
На 21 юли 2003 г. Съветът прие Съвместно действие 2003/537/ОВППС (1) за назначаване на г-н Marc OTTE за специален представител на Европейския съюз (СПЕС) за близкоизточния мирен процес.
(2)
Г-н Andreas REINICKE следва да бъде назначен за СПЕС за близкоизточния мирен процес, считано от 1 февруари 2012 г. до 30 юни 2013 г.
(3)
СПЕС ще изпълнява мандата си в обстановка, която може да се влоши и да възпрепятства постигането на целите на външната дейност на Съюза, определени в член 21 от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Специален представител на Европейския съюз
Г-н Andreas REINICKE се назначава за специален представител на Европейския съюз (СПЕС) за близкоизточния мирен процес (наричан по-нататък „мирният процес“) от 1 февруари 2012 г. до 30 юни 2013 г. Мандатът на СПЕС може да бъде прекратен по-рано, ако Съветът вземе решение за това по предложение на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП).
Член 2
Цели на политиката
1. Мандатът на СПЕС се основава на целите на политиката на Съюза по отношение на мирния процес.
2. Тези цели включват, inter alia:
а)
всеобщ мир, който следва да бъде постигнат на основата на съответните резолюции на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации (ООН), принципите от Мадрид, пътната карта, постигнатите от страните предходни споразумения и арабската инициатива за мир;
б)
„двудържавно“ решение, при което Израел и демократична, териториално свързана, жизнеспособна, мирна и суверенна палестинска държава съществуват съвместно със сигурни и признати граници и поддържат нормални отношения със съседите си в съответствие с резолюции 242(1967), 338(1973), 1397(2002) и 1402(2002) на Съвета за сигурност на ООН и с принципите от Мадрид;
в)
разрешаване на проблемите в израело-сирийските и израело-ливанските конфликти;
г)
решение за статуса на Йерусалим като бъдеща столица на две държави и справедливо, трайно и съгласувано решение на проблема с палестинските бежанци;
д)
продължаване на мирния процес с цел постигане на окончателно споразумение относно статуса и създаването на палестинска държава, включително засилване на ролята на Четворката за Близкия изток (наричана по-нататък „Четворката“) като гарант на пътната карта, по-специално с цел наблюдение на изпълнението на задълженията, които двете страни имат съгласно пътната карта, и в съответствие с международните усилия за постигане на всеобщ арабско-израелски мир.
3. Тези цели са основани на ангажиментите на Съюза да работи със страните и с партньорите от международната общност, по-специално в рамките на Четворката, за използването на всяка възможност за постигане на мир и достойно бъдеще за всички народи в региона.
4. СПЕС подпомага работата на ВП в региона, включително в рамките на Четворката.
Член 3
Мандат
За постигане на целите на политиката мандатът на СПЕС включва:
а)
осигуряване на активно и ефикасно съдействие от страна на Съюза за действия и инициативи, водещи до окончателно уреждане на израело-палестинския конфликт, както и на израело-сирийския и израело-ливанския конфликт;
б)
улесняване и поддържане на тесни връзки с всички участници в мирния процес, другите държави от региона, членовете на Четворката и други заинтересовани държави, както и с ООН и други заинтересовани международни организации, за да работи съвместно с тях за засилване на мирния процес;
в)
осигуряване на постоянно присъствие на Съюза в съответните международни форуми и съдействие за управлението и предотвратяването на кризи;
г)
наблюдение и подкрепа за мирните преговори между страните и представяне от името на Съюза на неговите предложения в рамките на тези преговори;
д)
съдействие, когато има искане за това, за изпълнението на постигнатите между страните международни споразумения и предприемане на дипломатически действия в случай на неизпълнение на условията на посочените споразумения;
е)
отделяне на особено внимание на факторите, влияещи върху регионалните измерения на мирния процес;
ж)
създаване на конструктивни връзки със страните, подписали споразуменията в рамките на мирния процес, за да се подпомогне зачитането на основните демократични принципи, в това число зачитането на правата на човека и принципите на правовата държава;
з)
представяне на предложения за участие от страна на Съюза в мирния процес и за най-успешния начин за осъществяване на инициативите на Съюза и за продължаване на полаганите понастоящем от Съюза усилия във връзка с мирния процес, като например съдействие от страна на Съюза за палестинските реформи, както и по политическите аспекти на съответните проекти на Съюза за развитие;
и)
наблюдение на действията на двете страни по следването на пътната карта и по въпроси, които биха могли да повлияят на изхода от преговорите за постоянния статус, за да може Четворката да оцени по-добре изпълнението на задълженията от страните;
й)
като пратеник към Четворката, докладване за напредъка и развитието на преговорите и съдействие за подготовката на заседанията на пратениците към Четворката въз основа на позициите на Съюза и чрез координация с другите членове на Четворката;
к)
принос за изпълнението на политиката на Съюза в областта на правата на човека, включително насоките на Съюза относно правата на човека, и по-специално насоките на ЕС относно децата и въоръжените конфликти и относно насилието срещу жени и момичета и борбата с всички форми на дискриминация срещу тях, както и на политиката на Съюза във връзка с Резолюция 1325(2000) на Съвета за сигурност на ООН относно жените, мира и сигурността, включително чрез наблюдение и доклади във връзка с развитието на събитията в тази област и изготвяне на препоръки;
л)
принос за по-добро разбиране на ролята на Съюза сред лидерите, влияещи на общественото мнение в региона.
Член 4
Изпълнение на мандата
1. СПЕС отговаря за изпълнението на мандата, като действа под ръководството на ВП. За да изпълнява мандата си и специфичните си отговорности в тази област, СПЕС е ангажиран изцяло с мисията.
2. Комитетът по политика и сигурност (КПС) поддържа тесни връзки със СПЕС и е основното звено за контакт на СПЕС със Съвета. КПС предоставя стратегически насоки и политически указания на СПЕС в рамките на неговия мандат, без да се засягат правомощията на ВП.
3. СПЕС работи в тясна координация с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).
4. СПЕС, особено по време на мисиите си, работи в тясна връзка с представителството на Съюза в Йерусалим, делегацията на Съюза в Тел Авив, както и с всички други делегации на Съюза в региона, които имат отношение към въпроса.
Член 5
Финансиране
1. Референтната сума, предназначена за покриване на разходите, свързани с мандата на СПЕС, за периода от 1 февруари 2012 г. до 30 юни 2013 г., е в размер на 1 300 000 EUR.
2. Разходите, финансирани с предвидената в параграф 1 сума, са допустими, считано от 1 февруари 2012 г. Разходите се управляват в съответствие с процедурите и правилата, приложими към общия бюджет на Съюза.
3. Управлението на разходите се урежда с договор между СПЕС и Комисията. СПЕС се отчита пред Комисията за всички направени разходи.
Член 6
Сформиране и състав на екипа
1. В рамките на своя мандат и на предоставените финансови средства СПЕС отговаря за сформирането на екипа си. Екипът включва експерти по специфични въпроси на политиката в зависимост от изискванията на мандата. СПЕС своевременно и редовно предоставя на Съвета и на Комисията информация за състава на своя екип.
2. Държавите-членки, институциите на Съюза и ЕСВД могат да предлагат командироване на служители, които да работят със СПЕС. Възнаграждението на тези командировани служители се поема съответно от държавата-членка, въпросната институция на Съюза или ЕСВД. Експертите, командировани от държавите-членки в институциите на ЕС или в ЕСВД, могат да бъдат командировани и за работа към СПЕС. Договорно наетите членове на международния персонал трябва да са граждани на държава-членка.
3. Всички командировани служители остават под административното ръководство на изпращащата държава-членка, на институцията на Съюза или на ЕСВД и изпълняват задълженията си и действат в интерес на изпълнението на мандата на СПЕС.
Член 7
Привилегии и имунитети на СПЕС и на членовете на неговия персонал
Привилегиите, имунитетите и другите гаранции, необходими за изпълнението и безпрепятственото функциониране на мисията на СПЕС и на членовете на неговия персонал, се договарят съответно с приемащата страна или приемащите страни. За тази цел държавите-членки и Комисията оказват необходимото съдействие.
Член 8
Сигурност на класифицираната информация на ЕС
СПЕС и членовете на неговия екип спазват принципите и минималните стандарти за сигурност, установени с Решение 2011/292/ЕС на Съвета от 31 март 2011 г. относно правилата за сигурност за защита на класифицирана информация на ЕС (2).
Член 9
Достъп до информация и логистична подкрепа
1. Държавите-членки, Комисията и генералният секретариат на Съвета осигуряват достъп на СПЕС до всяка информация от значение за него.
2. Делегациите на Съюза и/или държавите-членки, в зависимост от случая, осигуряват логистична подкрепа в региона.
Член 10
Сигурност
В съответствие с политиката на Съюза относно сигурността на персонала, разположен извън границите на Съюза за оперативни нужди съгласно дял V от Договора, СПЕС предприема всички разумно приложими мерки съобразно мандата си и обстановката от гледна точка на сигурността в географския регион, за който отговаря, за сигурността на целия персонал под неговото пряко ръководство, по-специално чрез:
а)
изготвяне, въз основа на указания от страна на ЕСВД, на съобразен със спецификата на мисията план за сигурност, който включва специфични за мисията физически, организационни и процедурни мерки за сигурност, уреждащи управлението на безопасното придвижване на персонала към и в рамките на района на мисията, както и управлението на инциденти, свързани със сигурността, и който включва план на мисията за действие при извънредни обстоятелства и за евакуация;
б)
гарантиране, че целият персонал, разположен извън границите на Съюза, е застрахован за висок риск съобразно условията в района на мисията;
в)
гарантиране, че всички членове на неговия екип, които се разполагат извън границите на Съюза, включително местно наетият персонал, са преминали подходящо обучение за сигурност преди или при пристигането им в района на мисията, въз основа на степента на риска, определена за района на мисията от ЕСВД;
г)
гарантиране, че всички одобрени препоръки, направени в резултат на извършените редовни оценки на сигурността, са изпълнени, и представяне пред ВП, Съвета и Комисията на писмени доклади относно тяхното изпълнение, както и относно други въпроси, свързани със сигурността, в рамките на междинния доклад и на доклада за изпълнението на мандата.
Член 11
Доклади
СПЕС представя редовни устни и писмени доклади на ВП и КПС. При необходимост СПЕС докладва и пред работните групи на Съвета. Редовните писмени доклади се разпространяват чрез мрежата COREU. По препоръка на ВП или на КПС СПЕС представя доклади пред Съвета по външни работи.
Член 12
Координация
1. СПЕС съдейства за цялостната координация на политиката в рамките на Съюза. Той оказва подкрепа с цел да се гарантира, че всички налични инструменти на Съюза се използват съгласувано с оглед постигане на целите на политиката на Съюза. Действията на СПЕС се съгласуват с тези на Комисията, както и съответно с действията на други СПЕС в същия регион, включително със СПЕС за региона на Южното Средиземноморие. СПЕС редовно предоставя информация на мисиите на държавите-членки и на делегациите на Съюза.
2. На място се поддържат тесни връзки с ръководителя на делегацията на Съюза и с ръководителите на мисии на държавите-членки. Те полагат всички усилия, за да съдействат на СПЕС при изпълнението на мандата му. В тясно сътрудничество с ръководителя на делегацията на Съюза в Тел Авив СПЕС предоставя политически насоки на местно равнище на ръководителите на полицейската мисия на Европейския съюз за палестинските територии (EUPOL COPPS) и на мисията на Европейския съюз за подпомагане на контролно-пропускателен пункт Рафа (EU BAM Rafah). СПЕС и командващият гражданските операции се консултират взаимно според необходимостта. СПЕС също така осъществява връзка на място с други участници на международно и регионално равнище.
Член 13
Преглед
Изпълнението на настоящото решение и неговата съгласуваност с други действия на Съюза в региона подлежат на редовен преглед. СПЕС представя на ВП, на Съвета и на Комисията доклад за напредъка преди края на ноември 2012 г. и подробен доклад за изпълнението на мандата - в края на своя мандат.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
Съставено в Брюксел на 23 януари 2012 година.
PADOMES LĒMUMS 2012/33/KĀDP
(2012. gada 23. janvāris),
ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Tuvo Austrumu miera procesā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padome 2003. gada 21. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2003/537/KĀDP (1), ar ko Marc OTTE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (“ESĪP”) Tuvo Austrumu miera procesā.
(2)
Andreas REINICKE kungs būtu jāieceļ par ESĪP Tuvo Austrumu miera procesā laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam.
(3)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Andreas REINICKE kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (“ESĪP”) Tuvo Austrumu miera procesā (“miera process”) laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
2. pants
Politikas mērķi
1. ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz miera procesu.
2. Šie mērķi inter alia ietver:
a)
vispārēju mieru, kas būtu jānodrošina, pamatojoties uz attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas (“ANO”) Drošības padomes rezolūcijām, Madrides principiem, ceļvedi, pušu iepriekš noslēgtiem nolīgumiem un Arābu miera iniciatīvu;
b)
risinājumu, kas paredz divu valstu - Izraēlas un demokrātiskas, vienotas, dzīvotspējīgas, miermīlīgas un suverēnas palestīniešu valsts - pastāvēšanu, kuras pastāv viena otrai līdzās ar atzītām un drošām robežām, uztur normālas attiecības ar kaimiņvalstīm saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijām 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) un 1402 (2002) un Madrides principiem;
c)
Izraēlas un Sīrijas, kā arī Izraēlas un Libānas konflikta atrisinājumu;
d)
risinājumu, lai izlemtu Jeruzalemes kā nākamās divu valstu galvaspilsētas statusu, un taisnīgu, dzīvotspējīgu un saskaņotu palestīniešu bēgļu problēmas atrisinājumu;
e)
turpmākus pasākumus pēc miera procesa, lai panāktu nolīgumu par galīgo statusu un izveidotu Palestīnas valsti, tostarp nostiprinot Tuvo Austrumu Kvarteta (“Kvarteta”) kā ceļveža sarga nozīmi, lai tas pārraudzītu, kā abas puses pilda pienākumus, kas tām paredzēti gan ceļvedī, gan saskaņā ar starptautiskajiem centieniem panākt vispārēju arābu valstu un Izraēlas mieru.
3. Šie mērķi balstās uz Savienības saistībām starptautiskajā sabiedrībā, jo īpaši Kvartetā, sadarboties ar pusēm un partneriem, lai izmantotu jebkuru iespēju visām reģiona tautām nodrošināt mieru un cilvēku cienīgu nākotni.
4. ESĪP atbalsta AP darbu reģionā, tostarp Kvartetā.
3. pants
Pilnvaras
Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a)
nodrošināt aktīvu un efektīvu Savienības ieguldījumu darbībās un ierosmēs, ar kurām panākt Izraēlas un Palestīnas, kā arī Izraēlas un Sīrijas un Izraēlas un Libānas konflikta galīgu atrisinājumu;
b)
veicināt un uzturēt ciešus kontaktus ar visām miera procesa pusēm, citām reģiona valstīm, Kvarteta locekļiem un citām attiecīgām valstīm, kā arī ar ANO un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, lai sadarbībā ar tām stiprinātu miera procesu;
c)
nodrošināt nepārtrauktu Savienības klātbūtni attiecīgos starptautiskos forumos un dot ieguldījumu krīžu pārvarēšanā un novēršanā;
d)
novērot un atbalstīt pušu miera sarunas un minēto sarunu kontekstā iesniegt Savienības priekšlikumus tās vārdā;
e)
sniegt ieguldījumu, ja to lūdz, pušu panākto starptautisko nolīgumu īstenošanā un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja minētos nolīgumus neievēro;
f)
pievērst īpašu uzmanību faktoriem, kas ietekmē miera procesa reģionālos mērogus;
g)
konstruktīvi sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm miera procesā, lai veicinātu demokrātijas pamatnormu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma, ievērošanu;
h)
nākt klajā ar priekšlikumiem par Savienības iesaistīšanos miera procesā un par to, kā labāk īstenot Savienības ierosmes un centienus, kas saistīti ar pašreizējā miera procesa turpmāko virzību, piemēram, Savienības ieguldījumu palestīniešu reformās, arī aptverot attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus;
i)
pārraudzīt, kādas darbības abas puses veic, īstenojot ceļvedi un risinot jautājumus, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt sarunas par pastāvīgo statusu, dodot iespēju Kvartetam labāk novērtēt, kā puses ievēro saistības;
j)
kā sūtnim Kvartetā ziņot par sarunu norisi un rezultātiem un palīdzēt sagatavot Kvarteta sūtņu sanāksmes, pamatojoties uz Savienības nostāju un koordinējot darbības ar citiem Kvarteta locekļiem;
k)
sekmēt Savienības politikas cilvēktiesību jomā, tostarp Savienības pamatnostādņu cilvēktiesību jomā, īstenošanu, jo īpaši - ES pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus šajā sakarā;
l)
palīdzēt reģiona sabiedriskās domas veidotājiem labāk izprast Savienības nozīmi.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā. Lai pildītu savas pilnvaras un konkrētos pienākumus misijas darbības vietā, ESĪP misiju pilda ar pilnu atdevi.
2. Politikas un drošības komiteja (“PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
3. ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (“EĀDD”).
4. Konkrēti, veicot savus uzdevumus, ESĪP cieši sadarbojas ar ES pārstāvniecību Jeruzalemē, Savienības delegāciju Telavivā, kā arī ar citām attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam ir EUR 1 300 000.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2012. gada 1. februāra. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un tās sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi un regulāri informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu atbilstīgi maksā vai nu attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi vai uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
ES klasificētas informācijas drošība
ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izstrādājot drošības plānu konkrētai misijai, pamatojoties uz EĀDD norādēm, ietverot tajā misijai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī paredzot pasākumus drošības negadījumu novēršanai un misijas ārkārtas situācijas un evakuācijas plānu;
b)
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;
c)
nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko misijas teritorijai piešķīris EĀDD;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un - saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu - rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, tostarp EĀDD darbībām Vidusjūras dienvidu reģionā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
2. Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijas Telavivā vadītāju sniedz norādes par vietējo politisko situāciju Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) un Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītājiem. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2012. gada novembra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās - visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 23. janvārī