РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1389/2011 НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1631/2005 (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мерки във вид на индивидуални мита в размер от 7,3 % до 40,5 % с остатъчно мито от 42,6 % (3) върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
С Регламент (ЕО) № 855/2010 (4) Съветът намали приложимото индивидуално мито за едно дружество от 14,1 % на 3,2 %.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 6 юли 2010 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) от името на производители от Съюза, които в случая представляват основният дял - повече от 90 %, от общото производство на трихлороизоцианопикочна киселина в Съюза („заявителите“).
(4)
Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане
(5)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 6 октомври 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване“), Комисията обяви, че започва преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(6)
Разследваният период в рамките на преразглеждането (РПРП) е от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Вероятността от продължаване или повтаряне на вредата е анализирана за периода от 1 януари 2007 г. до края на РПРП (разглеждания период).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално уведоми заявителите, другия известен производител от Съюза, производителите износители, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките.
(8)
На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(9)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза в известието за започване на преразглеждане се предвижда подбор на извадка за тези заинтересовани страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи съответен подбор, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок от 15 дни от публикуването на известието за започване на преразглеждане и да предоставят на Комисията посочената в известието информация.
(11)
Нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие при разследването.
(12)
Що се отнася до вносителите, няколко дружества първоначално се отзоваха, но на по-късен етап оттеглиха съдействието си.
(13)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни в сроковете, определени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от тримата известни производители от Съюза и от двама ползватели.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място при двамата основни производители в Съюза:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Барселона), Испания;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Барселона, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея (TCCA), наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от КНР.
(16)
TCCA е химически продукт, който се използва като широкоспектърен органичен хлорен дезинфектант и избелител и се прилага по-специално за дезинфекция на водата в плувни басейни. Продава се във вид на прах, гранули, таблетки или дражета. Всички разновидности на TCCA и препаратите от нея имат еднакви основни характеристики (химичен състав) и свойства (дезинфектант) и са предназначени за сходна употреба, поради което се разглеждат като един-единствен продукт.
(17)
Разследването потвърди, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителите износители за Съюза, има сходни физически и химически характеристики и употреби с продукта, произвеждан и продаван от производителите от Съюза на пазара на Съюза, както и от производителя в държавата аналог на вътрешния и външния пазар. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проведено преразглеждане, за да се установи дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(19)
Както беше обяснено по-горе, нито един от 30-те известни производители износители, с които беше установена връзка, не се отзова в процеса на изготвяне на извадката и не заяви интереса си в хода на разследването.
(20)
Тъй като нито един от производителите износители в КНР не оказа съдействие, констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга се основават на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент, а именно данни на Евростат, искането за преразглеждане и официални статистически данни на КНР за износа ѝ.
(21)
За определяне на нормалната стойност бяха използвани и предоставените данни от съдействащия производител износител в държавата аналог - Япония.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като КНР е икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябва да се определи на основата на цената или конструираната нормална стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика (държава аналог) или цената от държавата аналог към други държави, включително Европейския съюз, или ако те не могат да бъдат определени, на всяка друга разумна основа, включително действително платената или подлежаща на плащане цена за сходни продукти в Съюза, при необходимост след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(23)
В известието за започване Комисията обяви, че в предишното разследване Япония вече е била използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел установяването на нормална стойност по отношение на КНР и че отново възнамерява да използва Япония за тази цел. В хода на разследването за преразглеждане бе установена връзка и с производители в други държави с пазарна икономика, като САЩ и Тайван, и бе потърсено тяхното съдействие. Съдействие оказа обаче само един производител износител от Япония.
(24)
Поради това бе прието, че Япония е подходяща държава аналог. Не бяха получени коментари или възражения от заинтересованите страни по отношение на това доколко подходяща е тази държава.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на получената информация от съдействащия производител износител в държавата аналог, т.е. на основата на платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар в Япония за сходните продукти, за които беше установено, че се продават при обичайни търговски условия.
(26)
На първо място беше установено дали общите продажби на сходния продукт от страна на съдействащия производител износител в Япония към независими клиенти имат представителен характер съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представляват най-малко 5 % от общия обем експортни продажби на разглеждания продукт в Съюза. Беше установено, че през РПРП продажбите на съдействащия производител износител на вътрешния пазар в Япония имат представителен характер.
(27)
След това беше направена проверка с цел да се установи дали продажбите на вътрешния пазар са извършени при обичайни търговски условия (ОТУ) в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(28)
Тъй като беше прието, че всички продажби на вътрешния пазар са реализирани с печалба, нормалната стойност се основава на действителната среднопретеглена цена на вътрешния пазар през РПРП.
2.3. Експортна цена
(29)
Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР експортната цена беше определена въз основа на данни на Евростат.
2.4. Сравнение
(30)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За тази цел бяха внесени корекции за разлики в транспортните разходи и разходите за застраховка.
2.5. Дъмпингов марж
(31)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена. Въз основа на описаната по-горе методология бе установен дъмпингов марж от 75 %.
3. Възможни промени във вноса при евентуална отмяна на мерките
3.1. Предварителна бележка
(32)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПРП беше проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга.
(33)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет в КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите износители от КНР и техният износ за трети държави.
3.2. Свободен капацитет на производителите износители от КНР
(34)
При липсата на друга информация относно производствения капацитет анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент въз основа на информацията в искането за преразглеждане.
(35)
Според искането за преразглеждане използването на производствения капацитет в КНР през разглеждания период е останало ниско - под 40 %. Вследствие на огромния производствен капацитет и слабото търсене на вътрешния пазар изглежда, че в КНР е налице свободен капацитет от повече от 180 000 тона, който може да бъде насочен за износ. За сравнение потреблението в Съюза през РПРП възлиза на около 44 000 тона.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(36)
Признак за привлекателността на пазара на Съюза е фактът, че налагането на антидъмпингови мита не спря увеличаването на вноса от КНР в Съюза. Въпреки че през периода 2007-2009 г. обемите на вноса са по-малки в сравнение с периода на първоначалното разследване, довело до налагането на мерките, обемите на вноса през РПРП надвишават тогавашното равнище и са достигнали 22 696 тона.
(37)
Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса се е увеличила, цените неизменно остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза.
(38)
Фактът, че през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил до равнище, което през РПРП е по-високо в сравнение с периода на първоначалното разследване, сочи, че в КНР е налице траен интерес към пазара на Съюза.
3.4. Експортни цени към трети държави
(39)
Направен бе анализ на статистическите данни на КНР за износа с оглед на обема на износа от КНР и цените към други трети държави. Според тези статистически данни през 2010 г. общо 24 % от износа на КНР е бил предназначен за пазара на Съюза. Експортните цени FOB за ЕС са малко по-високи от експортните цени за останалата част на света. При липсата на съдействие обаче и на данни в искането за преразглеждане относно износа към други трети държави не беше възможно цените на равнище CIF да бъдат сравнени със средната цена на промишлеността на Съюза. Въпреки това фактът, че експортните цени към трети държави средно са по-ниски в сравнение с експортните цени към Съюза, може да се разглежда като знак, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР и че при липсата на мерки е вероятно износът да продължи да се увеличава.
4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че износът от КНР все още е дъмпингов и че съществува вероятност дъмпингът на пазара на Съюза да продължи, ако сега действащите антидъмпингови мерки бъдат отменени. Като се имат предвид съществуващият свободен капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, въз основа на направеното сравнение между експортните цени към ЕС и цените към трети държави е вероятно обемът на дъмпингов износ от КНР в Съюза съществено да се увеличи, ако се допусне преустановяване на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(41)
Разглежданият продукт се произвежда в Съюза от три дружества. Поради това се смята, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричана по-долу „промишлеността на Съюза“).
2. Предварителна бележка
(42)
Данните са събрани от статистически данни на Евростат, искането за преразглеждане, отговорите на въпросниците и проверките на място.
(43)
Икономическите показатели относно производството, капацитета, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и заетостта се отнасят за данните, предоставени от тримата производители от Съюза. Поради ограниченото съдействие на един от производителите от Съюза, който не е заявител по настоящото преразглеждане, всички останали показатели се отнасят за данните, предоставени единствено от заявителите. Тъй като заявителите представляват около 90 % от производството на Съюза през РПРП, се смята, че представените от тях данни представляват промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Само получените от заявителите данни бяха проверени на място.
(44)
Данните, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза и с потреблението, могат да бъдат предоставени само във вид на индекс с цел запазването на поверителност в съответствие с член 19 от основния регламент. Причината е, че тези икономически показатели се отнасят само за двама производители или в някои случаи за трима производители, един от които развива само минимална дейност в отрасъла.
(45)
През юни 2009 г. единият от заявителите закри една от двете си производствени бази, като прекрати производството, считано от тази дата, и освободи всичките си служители. Първоначално производствената база беше замразена за няколко месеца, но през януари 2010 г. беше окончателно закрита. Това се отрази върху някои показатели, като потребление, производствен обем и производителност, както е обяснено по-подробно в съображения 47 и 62.
3. Потребление на пазара на Съюза
(46)
Потреблението в Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите, реализирани от тримата производители от Съюза на пазара на Съюза, и на данни на Евростат за вноса.
(47)
През периода 2007-2009 г. потреблението на TCCA в Съюза е намаляло с 19 %, преди да се възстанови през РПРП до равнище, което е с 6 % по-високо в сравнение с 2007 г. По отношение на 2008 и 2009 г. тази тенденция може да се обясни със съчетаното въздействие на по-ниско търсене вследствие на световната икономическа криза и ограничено предлагане поради закриването на една производствена база през 2009 г. (вж. съображение 45). По-високото равнище на потребление в Съюза през РПРП е свързано най-вече с възстановяването от икономическата криза и с увеличения внос от КНР.
Таблица 1
Потребление в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Потребление в Съюза (МТ)
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
81
106
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(48)
По-долу са изложени тенденциите относно обема и пазарните дялове на дъмпинговия внос от КНР. Тъй като нито един износител/производител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, посочените по-долу количества и пазарни дялове се основават на данни на Евростат за вноса.
(49)
Внесените количества TCCA от КНР слабо са намалели през 2008 и 2009 г. След този спад вносът значително се е увеличил през РПРП (с повече от 35 % в сравнение с 2009 г.). Паралелно с това през разглеждания период пазарният дял на вноса от КНР непрекъснато се увеличава.
Таблица 2
Обем и пазарни дялове на вноса от КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса в МТ
17 957
17 298
16 645
22 696
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
93
126
Пазарни дялове (диапазон)
40 % - 50 %
40 % - 50 %
45 % - 55 %
50 % - 60 %
5. Тенденции в цените на дъмпинговия внос от Китайската народна република и подбиване на цената
5.1. Ценови тенденции
(50)
Цените на вноса от КНР стабилно са се увеличили с 11,3 %. От една страна, тази тенденция може да се отдаде на промени в цената на основната съставка на суровината, която започва да се увеличава по-осезателно през 2009 г. и през РПРП. От друга страна, тя може да отразява промяна в продуктовия микс (7).
Таблица 3
Единична цена в КНР
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Индекс (2007 г. = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Подбиване на цената
(51)
Като цяло през целия период цените на вноса от КНР остават по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. При определянето на степента на подбиване на цената Комисията основава изчисленията си на средните експортни цени CIF, получени от Евростат. Цените на разглеждания продукт бяха сравнени със среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза, коригирана на ниво франко завода. Сравнението показа, че вносът от КНР подбива цените на промишлеността на Съюза с повече от 10 %, без да се отчита съществуващото антидъмпингово мито.
6. Внос от други държави
(52)
В таблицата по-долу са посочени обемът и пазарните дялове на вноса от други държави през разглеждания период. Съответните данни се основават на данни от Евростат:
Таблица 4
Внос от други държави (обем и пазарен дял)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на вноса от други трети държави (МТ)
501
239
296
378
Пазарен дял на вноса от други трети държави (диапазон)
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
(53)
По отношение на обема и пазарния дял вносът от други трети държави през разглеждания период е незначителен. Вносът от САЩ - друга държава, по отношение на която е наложена антидъмпингова мярка, напълно е спрял през разглеждания период.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(54)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички икономически фактори и показатели, имащи отношение и отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Производство
(55)
От 2009 г. нататък се наблюдава значително намаляване на производството вследствие на световната икономическа криза и закриването на една производствена база през юни 2009 г., когато производството в базата е напълно прекратено (вж. съображение 45).
Таблица 5
Производство в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем на производството в Съюза Индекс (2007 г. = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Капацитет и равнища на използване на капацитета
(56)
През разглеждания период производственият капацитет следва същата тенденция като производството. През РПРП обаче използването на капацитета е благоприятно повлияно от някои подобрения в процесите.
(57)
Вследствие на закриването на една производствена база в Съюза през 2009 г. (вж. съображение 45) събраните данни за РПРП са ограничени до капацитета на оставащата производствена база.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производствен капацитет
Индекс (2007 г. = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Използване на капацитета
Индекс (2007 г. = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Запаси
(58)
Поради причините, обяснени в съображение 54, този показател се основава на информацията, предоставена от заявителите. Разследването на място в дружеството установи някои сезонни модели в потреблението на TCCA, като разглежданият продукт се използва предимно през лятото. Това има отражение върху промените в равнището на запасите през годината: запасите достигат най-високо равнище през зимата и значително намаляват през летния период. За периода 2007-2009 г. данните отразяват равнището на запасите към 31 декември през съответната година. Данните за РПРП обаче показват равнището на запасите към 30 юни 2010 г. - момента през годината, когато се наблюдава най-голямо използване на запасите. Това не дава възможност за подходящо сравнение между РПРП и останалата част от разглеждания период, поради което се смята, че този показател няма отношение към оценката на вредата.
7.4. Обем на продажбите
(59)
Икономическата криза оказва неблагоприятно влияние върху обема на продажбите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Увеличаването през РПРП може да се отдаде главно на увеличеното потребление в Съюза вследствие на възстановяването след рецесията, предизвикана от икономическата криза.
Таблица 7
Продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Обем
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
73
91
7.5. Пазарен дял
(60)
През разглеждания период промишлеността на Съюза не успява да възстанови пазарния си дял, който значително намалява през разглеждания период.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза (диапазон)
55 % - 65 %
50 % - 60 %
45 % - 55 %
45 % - 55 %
7.6. Заетост и работна заплата
(61)
През разглеждания период заетостта в отрасъла в ЕС намалява, особено след закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45). Вследствие на това разходите за работни заплати на равнището на промишлеността на Съюза също намаляват. През разглеждания период средната работна заплата на заето лице остава относително стабилна.
Таблица 9
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Заетост
Индекс (2007 г. = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Работна заплата на заето лице
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Производителност
(62)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, показва неблагоприятно развитие през разглеждания период с рязък спад от около 20 % през 2009 г. Причина за това е реорганизацията, наложена от закриването на производствени мощности и замразяването на производството за шест месеца през 2009 г. до окончателното закриване на производствената база през януари 2010 г. (вж. съображение 45). След това производителността през РПРП се възстановява, въпреки че през първото шестмесечие отчасти е повлияна от неблагоприятните тенденции през 2009 г.
Таблица 10
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Производителност
Индекс (2007 г. = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Продажни цени
(63)
Средните единични цени на TCCA в ЕС (посочени в таблицата по-долу) слабо се увеличават в периода 2007-2009 г., като през РПРП се връщат на равнището от 2007 г. В известна степен увеличението им през 2007-2009 г. е свързано с въздействието на продуктовия микс (вж. бележка под линия 1 на стр. 10).
Таблица 11
Продажни цени на пазара на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Средна единична цена
Индекс (2007 г. = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Рентабилност
(64)
От 2007 г. нататък рентабилността на продажбите на TCCA в ЕС се развива неблагоприятно, като през 2009 г. се отчитат значителни загуби. Това слабо представяне трябва да се разглежда във връзка със закриването на една производствена база на производител от Съюза през същата година. Рентабилността през РПРП отбелязва леко положително развитие, въпреки че равнището на печалба е далеч по-ниско от нормалното равнище на печалба (т.е. 10 % (8)), което би следвало да се постигне в този отрасъл и дейност. Това показва, че промишлеността на Съюза все още е слаба финансово.
Таблица 12
Рентабилност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Рентабилност (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(65)
През разглеждания период не са правени значителни капиталови разходи. Индексираните числа, посочени в таблицата, отразяват направените инвестиции за повишаване на производителността и подобряване на производствения процес. Индексите за възвръщаемост на инвестициите следват същата тенденция като рентабилността.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПРП
Нетни инвестиции
Индекс (2007 г. = 100)
100
158
32
23
Възвръщаемост на инвестициите (диапазон)
от - 10 % до 0 %
от - 10 % до 0 %
от - 20 % до - 10 %
от 0 % до 10 %
7.11. Паричен поток
(66)
През разглеждания период паричният поток остава положителен, с изключение на 2009 г., когато поради закриването на една от производствените бази (вж. съображение 45) се налага да бъдат направени извънредни разходи за преструктуриране. Развитието на паричния поток е в съответствие с развитието на рентабилността.
Таблица 14
Паричен поток
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПРП
Паричен поток (диапазон)
от 0 % до 10 %
от 0 % до 10 %
от - 10 % до 0 %
от 5 % до 15 %
7.12. Размер на дъмпинговия марж
(67)
През РПРП дъмпингът от КНР продължава на равнище, което значително превишава равнището на сега действащите мерки. Нещо повече, като се имат предвид свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
7.13. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(68)
Антидъмпинговите мерки са наложени през октомври 2005 г. Като се имат предвид общото състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2007 г. до РПРП, може да се заключи, че промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от тези последици въпреки действащите антидъмпингови мерки.
7.14. Заключение относно вредата
(69)
Няколко показателя относно вредата отчитат неблагоприятно развитие през разглеждания период. Като се има предвид общото влошаващо се състояние на производителите от Съюза, се смята, че промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда през разглеждания период.
8. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
8.1. Въздействие на дъмпинговия внос от КНР
(70)
Както е изложено в съображение 49, в периода от 2007 г. до РПРП вносът на TCCA от КНР като обем и пазарен дял значително се увеличава. Установено е също значително подбиване на цената (вж. съображение 51). Продължаващият масиран приток на дъмпингов внос от КНР се случва на фона на общо увеличаване на потреблението в Съюза през разглеждания период, което въпреки отчетения спад в периода 2007-2009 г. през РПРП достига равнище, с 6 % по-високо от отчетеното през 2007 г. Както става ясно от влошаващото се състояние на промишлеността на Съюза, от нарастването на потреблението се възползва най-вече вносът от КНР.
8.2. Въздействие на други фактори
(71)
Комисията направи анализ дали други известни фактори освен дъмпинговия внос от КНР биха могли да имат отражение върху продължаването на вредата, която търпят производителите от Съюза.
(72)
Паралелно с дъмпинговия внос от КНР влошеното представяне на промишлеността на Съюза на трети пазари, на които тя отново се сблъсква с конкуренция от КНР, и по-специално на пазара на САЩ, вероятно е оказало неблагоприятно влияние върху производството на Съюза. Основната дейност на производителите в Съюза обаче е насочена към пазара на Съюза, което до известна степен ограничава потенциалното въздействие на намалелия износ.
(73)
Икономическата криза също оказва неблагоприятно въздействие върху представянето на промишлеността на Съюза, което води до намаляване на производството и преструктуриране на един от производителите от Съюза. Въпреки това въздействието на икономическата криза е ограничено във времето (през част от 2008 и през 2009 г.), а икономическото състояние на промишлеността на Съюза продължава да се влошава през целия разглеждан период. Развитието през РПРП сочи, че промишлеността на Съюза отчасти е започнала да се възстановява. Поради това може да се смята, че в този случай въздействието на икономическата криза не е несъществено, въпреки че то не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза.
8.3. Заключение
(74)
Продължаващият дъмпингов внос от КНР наред с икономическата криза променя процеса на възстановяване и засилва затрудненията, които изпитва промишлеността на Съюза. Въпреки че и други фактори допринасят за влошеното представяне на промишлеността на Съюза, никой от тях няма достатъчно силно въздействие, за да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, която търпи промишлеността на Съюза. Въз основа на това може да се заключи, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(75)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(76)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе, относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
2. Обем и цени на вноса от КНР
(77)
Вносът на TCCA от КНР, който представлява приблизително 98 % от общия внос в ЕС, продължава да печели пазарен дял през разглеждания период и достига повече от 50 % през РПРП. Разследването установи, че вносът се осъществява на дъмпингови цени със значителен дъмпингов марж. Нещо повече, цените на вноса от КНР трайно остават по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през целия период и подбиват цените на Съюза с повече от 10 % (без да се отчитат действащите мерки).
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(78)
Както бе споменато в съображения 34 и 35, анализът на наличния капацитет в КНР сочи, че използването на производствения капацитет през разглеждания период остава ниско. Според оценките производственият свръхкапацитет е поне три пъти по-висок, отколкото на пазара на Съюза. Същевременно според информацията в искането за преразглеждане в КНР съществува ограничен пазар за разглеждания продукт.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(79)
С оглед на тенденциите за увеличаване на вноса и наличния свободен капацитет в КНР в бъдеще ЕС вероятно ще продължи да привлича нов внос от КНР. Доказателство за това, че пазарът на Съюза е привлекателен за износителите от КНР, е развитието през 2009 г., когато недостатъчното производство в ЕС, предизвикано от преструктурирането на отрасъла, е отчасти задоволено с допълнителен внос от КНР.
(80)
Положението може допълнително да се усложни от това, че на пазара на САЩ срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на TCCA от КНР неотдавна беше продължен. Поради това може да се очаква, че изтичането на срока на действие на антидъмпинговата мярка на пазара на ЕС ще направи пазара на Съюза сравнително по-привлекателен.
5. Заключение относно вероятността от продължаване на вредата
(81)
Промишлеността на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос от КНР от няколко години и икономическото ѝ състояние все още е несигурно.
(82)
Както беше посочено по-горе, разследването установи, че нанасящото вреди положение за промишлеността на Съюза е продължило през целия разглеждан период. В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент продължаването на вредата е само по себе си съществен признак, че е вероятно вредата да продължи в бъдеще, което говори, че мерките следва да бъдат продължени.
(83)
Предвид свободния капацитет в КНР и привлекателността на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат премахнати, тенденцията мащабен внос от КНР на дъмпингови цени да подбива цените на производителите от Съюза вероятно ще продължи.
(84)
Ако действащите мерки не бъдат продължени, състоянието на промишлеността на Съюза ще се влоши и самото ѝ съществуване ще бъде застрашено. Поради това може да се заключи, че съществува явна вероятност от продължаване на вредата за промишлеността на Съюза, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе необходимо да се проучи дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителите от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(86)
При предходните разследвания бе прието, че приемането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и съответно анализира ситуация, при която вече са въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени евентуално неоправданото отрицателно въздействие на сега действащите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(87)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на дъмпинга и вредата може ясно да се направи изводът, че в този конкретен случай запазването на мерките не е в интерес на Съюза
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
С оглед на заключенията за състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображение 66, и в съответствие с доводите за вероятността от продължаване на вредата, обяснени в съображения 78-81, може да се смята, че изтичането на срока на действащите мерки би довело до допълнително влошаване на икономическото състояние на промишлеността на Съюза за производство на TCCA, която понася причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос от КНР и чието състояние допълнително се влошава от световната икономическа криза.
(89)
Смята се, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай ще може да се възстанови от нанасящото вреда въздействие на предишен дъмпинг, утежнено от икономическата криза. За разлика от него прекратяването на срока на действие на мерките ще спре възстановяването на промишлеността на Съюза, с което сериозно ще застраши нейната жизнеспособност, и вследствие на това ще изложи на опасност съществуването ѝ, като намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(90)
Установена беше връзка с всички известни ползватели, вносители, преработватели и участници в промишлеността за производство на TCCA надолу по веригата.
(91)
Отзоваха се само двама ползватели, които изразиха подкрепа за продължаването на срока на действащите мерки. И двамата заявиха, че продължаването на срока на действие на мерките не би оказало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив - би предоставило на промишлеността на ползвателите по-широк набор от доставчици, конкуриращи се на пазарни цени. Тъй като в този случай не се отзоваха други заинтересовани страни, не са налице доказателства, които сочат, че запазването на антидъмпинговите мерки по настоящия случай би оказало сериозно въздействие върху вносителите и ползвателите в Съюза.
4. Заключение за интереса на Съюза
(92)
Може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще подпомогне промишлеността на Съюза, от което ще произтекат благоприятни последици за конкурентните условия на пазара на Съюза и за консолидиране на отрасъла след икономическата криза и неговото преструктуриране. Освен това може да се очаква, че продължаването на срока на действие на мерките ще бъде благоприятно за ползвателите и вносителите, тъй като ще запази широк набор от доставчици на пазара на Съюза.
(93)
Като се отчитат всички гореизложени фактори, се прави заключението, че няма основателни причини да не се продължи срокът на действие на съществуващите мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(94)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(95)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на TCCA с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на трихлороизоцианопикочна киселина и препарати от нея, наричана също с международното ѝ непатентовано наименование (INN) „симклозен“, понастоящем класирана в кодове по КН ex 2933 69 80 и ex 3808 94 20 (кодове по ТАРИК 2933698070 и 3808942020) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Всички други дружества
42,6 %
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1389/2011
(2011. gada 19. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) Padome attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu noteica galīgos antidempinga pasākumus, ko veido atsevišķi maksājumi no 7,3 % līdz 40,5 % apmērā, ar atlikušo maksājumu 42,6 % apmērā (3).
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 855/2010 (4) Padome samazināja vienam uzņēmumam piemēroto individuālo maksājumu no 14,1 % uz 3,2 %.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 6. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) to Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no trihlorizocianūrskābes produkcijas kopapjoma Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”).
(4)
Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
3. Pārskatīšanas sākšana
(5)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka bija pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, 2010. gada 6. oktobraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par šādas procedūras sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(6)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (PIP) ilga no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. Ar kaitējumu saistīto aspektu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību analizēja laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, vēl vienu zināmu Savienības ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuri zināmi kā iesaistītās personas, kā arī ĶTR pārstāvjus.
(8)
Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu laika periodā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras pieprasīja uzklausīšanu un kuras norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(9)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu un nesaistīto importētāju skaitu Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja šo personu pārbaudi izlases veidā.
(10)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām atbilstīgi pamatregulas 17. pantam lūdza 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un iesniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(11)
Izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs.
(12)
Sākotnēji pieteicās vairāki importētāji uzņēmumi, taču vēlākā posmā tie sadarbību pārtrauca.
(13)
Komisija nosūtīja anketas visām iesaistītajām personām, par kurām uzzināja līdz datumam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no trim zināmiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem.
(14)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā izraisītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tā veica pārbaudes apmeklējumus divu lielāko Savienības ražotāju telpās:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barselona), Spānija,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barselona, Spānija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(15)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšanas procedūra, ir trihlorizocianūrskābe (THCS), kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums (INN) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020), un no tās izgatavotie preparāti, kuru izcelsme ir ĶTR.
(16)
THCS ir ķīmisks ražojums, ko izmanto kā plaša patēriņa organisko hlora dezinfekcijas un balināšanas līdzekli, jo īpaši ūdens dezinficēšanai peldbaseinos. To pārdod pulvera, granulu, tablešu vai šķeldu veidā. Visiem THCS un tās preparātu veidiem ir vienādas pamatīpašības (ķīmiskais sastāvs) un raksturīgās iezīmes (dezinfekcijas līdzeklis), tie visi ir paredzēti līdzīgam lietojumam, un tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.
(17)
Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod ražotāji eksportētāji, un ražojumam, kuru ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, kā arī ražojumam, ko analogās valsts ražotājs pārdod gan iekšējā, gan eksporta tirgū, ir līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības, kā arī lietojums. Tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika veikta pārskatīšana, lai noteiktu, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
(19)
Kā norādīts iepriekš, neviens no 30 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, ar ko sazinājās, nepieteicās atlases izveidē un neinformēja par sevi izmeklēšanas laikā.
(20)
Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ir balstīti uz faktiem, kas pieejami atbilstīgi pamatregulas 18. pantam, proti, Eurostat datiem, pārskatīšanas pieprasījumu un oficiālo ĶTR eksporta statistiku.
(21)
Lai noteiktu normālo vērtību, izmantoja arī datus, ko iesniedza analogās valsts, Japānas, ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās.
2. Importa dempings PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(22)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai balstoties uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod ražojumu citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tās nevar noteikt, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(23)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka iepriekšējā izmeklēšanā, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, kā atbilstošu tirgus ekonomikas valsti izmantoja Japānu un ka tā ir paredzējusi atkārtoti izmantot Japānu šim nolūkam. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, lai aicinātu sadarboties, sazinājās arī ar ražotājiem no citām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, ASV un Taivānas. Taču sadarboties piekrita tikai viens ražotājs eksportētājs no Japānas.
(24)
Tāpēc secināja, ka atbilstošā analogā valsts ir Japāna. Saistībā ar to ieinteresētās personas neizteica ne komentārus, ne iebildumus par šīs valsts atbilstību.
2.2. Normālā vērtība
(25)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, proti, pamatojoties uz cenām, kādas Japānas iekšējā tirgū ir samaksātas vai maksājamas par tādiem līdzīgiem ražojumiem, par kuriem konstatēts, ka tos pārdod parastajā tirdzniecības apritē.
(26)
Vispirms noskaidroja, vai Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas ir vismaz 5 % no Savienībā eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ražojumu noiets iekšējā tirgū PIP laikā ir reprezentatīvs.
(27)
Pēc tam pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu ražojumu noiets iekšējā tirgū ir īstenots parastajā tirdzniecības apritē (“PTA”).
(28)
Tā kā uzskatīja, ka visi ražojumi iekšējā tirgū ir pārdoti ar peļņu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko vidējo svērto iekšējā tirgus cenu PIP laikā.
2.3. Eksporta cena
(29)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem.
2.4. Salīdzinājums
(30)
Vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā tās faktoru atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tāpēc attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas.
2.5. Dempinga starpība
(31)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu. Izmantojot iepriekš minēto metodi, noteica, ka dempinga starpība ir 75 %.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievadpiezīme
(32)
Papildus analīzei par dempinga pastāvēšanu PIP laikā pārbaudīja arī dempinga turpināšanās iespējamību.
(33)
Saistībā ar to analizēja šādus elementus - ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un to, cik pievilcīgs ir Savienības tirgus ĶTR ražotājiem eksportētājiem un to veiktajam eksportam uz trešām valstīm.
3.2. ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(34)
Tā kā par ražošanas jaudu nebija citas informācijas, analīzi veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju.
(35)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems un tā rādītājs bija mazāks par 40 %. Tā kā pastāv ļoti liela ražošanas jauda un mazs iekšējais pieprasījums, ĶTR pieejamais neizmantotās jaudas apjoms, ko varētu eksportēt, iespējams, pārsniedz 180 000 tonnu. Salīdzinājumam - patēriņš Savienībā PIP bija aptuveni 44 000 tonnu.
3.3. Savienības tirgus pievilcīgums
(36)
Savienības tirgus pievilcīgums atspoguļots faktā, ka antidempinga maksājumu noteikšana neapturēja ĶTR izcelsmes eksporta paplašināšanu Savienībā. Lai gan laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam importa apjoms bija mazāks nekā tās sākotnējās izmeklēšanas periodā, kuras rezultātā noteica pasākumus, importa apjoms PIP laikā pārsniedza minēto līmeni, sasniedzot 22 696 tonnas.
(37)
Lai gan attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga, cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(38)
Tas, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms pieauga līdz PIP laikā sasniegtajam līmenim, kas bija augstāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, liecina par pastāvīgu ĶTR ieinteresētību Savienības tirgū.
3.4. Eksporta cenas uz trešām valstīm
(39)
ĶTR eksporta statistika tika analizēta attiecībā uz ĶTR eksporta apjomu un cenām citās trešās valstīs. Saskaņā ar minēto statistiku 2010. gadā 24 % ĶTR eksporta apjoma nonāca Savienības tirgū. Eksporta uz ES FOB cenas bija nedaudz augstākas nekā uz pārējām pasaules valstīm eksportēto ražojumu cenas. Tomēr, tā kā nenotika sadarbība un pārskatīšanas pieprasījumā nebija datu par eksportu uz citām trešām valstīm, šīs CIF cenas nevarēja salīdzināt ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu. Taču to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir zemākas par eksporta cenām uz Savienību, var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka ĶTR eksportētāji Savienības tirgu uzskata par pievilcīgu un ka, ja nebūtu attiecīgu pasākumu, eksporta apjoms varētu vēl pieaugt.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(40)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no ĶTR joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti pašreizējie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā pašreizējo ĶTR neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu eksportam uz ES un eksportam uz trešām valstīm, pastāv iespēja, ka ĶTR eksports par dempinga cenām Savienībā būtiski pieaugs, ja pasākumi zaudēs spēku.
D. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(41)
Attiecīgo ražojumu Savienībā ražo trīs uzņēmumi. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk tekstā - “Savienības ražošanas nozare”).
2. Ievadpiezīme
(42)
Datus ieguva no Eurostat statistikas, pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumos iegūtās informācijas.
(43)
Ekonomiskie rādītāji par ražošanu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību attiecas uz datiem, ko sniedza trīs Savienības ražotāji. Visi pārējie rādītāji attiecas uz datiem, ko sniedza pieprasījuma iesniedzēji tikai tāpēc, ka viens no Savienības ražotājiem, kurš nebija pašreizējās pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās minimāli. Tā kā pieprasījuma iesniedzēji PIP laikā veidoja aptuveni 90 % no Savienības ražošanas nozares, to datus par Savienības ražošanas nozari šīs pārskatīšanas nolūkiem uzskatīja par reprezentatīviem. Uz vietas pārbaudīja tikai no pieprasījuma iesniedzējiem iegūtos datus.
(44)
Datus par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, kā arī par patēriņu var iesniegt tikai indeksētā veidā, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti. Tas vajadzīgs tāpēc, ka šie ekonomiskie rādītāji attiecas tikai uz diviem vai atsevišķos gadījumos uz trim ražotājiem, no kuriem viena ražotāja darbība nozarē ir nenozīmīga.
(45)
Viens no pieprasījuma iesniedzējiem 2009. gada jūnijā slēdza vienu no divām savām ražotnēm, no attiecīgā datuma apturot ražošanu un atlaižot visus darbiniekus. Vispirms attiecīgās ražotnes darbību apturēja uz pāris mēnešiem, līdz 2010. gada janvārī to slēdza pavisam. Šis notikums zināmā mērā ietekmēja atsevišķus rādītājus, piemēram, patēriņu, ražošanas apjomu un produktivitāti, kā paskaidrots arī 47. un 62. apsvērumā.
3. Patēriņš Savienības tirgū
(46)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz trīs Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(47)
Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam THCS patēriņš Savienībā samazinājās par 19 %, taču PIP laikā tas atjaunojās, un rādītājs, salīdzinot ar 2007. gadu, pieauga par 6 %. Attiecībā uz 2008. un 2009. gadu šo tendenci var izskaidrot ar pasaules ekonomikas krīzes izraisīto pieprasījuma samazināšanos apvienojumā ar ierobežoto piedāvājumu, kura cēlonis ir vienas ražotnes slēgšana 2009. gadā (sk. 45. apsvērumu). PIP laikā panāktais Savienības patēriņa pieaugums galvenokārt ir saistīts ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes un ĶTR importa pieaugumu.
1. tabula
Savienības patēriņš
2007
2008
2009
PIP
Savienības patēriņa (MT)
indekss (2007. gads = 100)
100
93
81
106
4. Importa no Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa
(48)
Importa no ĶTR par dempinga cenām apjoms un tirgus daļas veidojās, kā norādīts turpmāk. Tā kā šajā pārskatīšanas procedūrā nesadarbojās neviens ĶTR eksportētājs/ražotājs, norādītie skaitļi un tirgus daļas noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistiku par importu.
(49)
No ĶTR importētās THCS daudzums 2008. un 2009. gadā nedaudz samazinājās. Šim importa apjoma samazinājumam sekoja ievērojams pieaugums PIP laikā (par 35 % vairāk nekā 2009. gadā). Vienlaikus attiecīgajā periodā pastāvīgi pieauga ĶTR importa tirgus daļa.
2. tabula
ĶTR importa apjoms un tirgus daļas
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms (MT)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indekss (2007. gads = 100)
100
96
93
126
Tirgus daļas (diapazoni)
40-50 %
40-50 %
45-55 %
50-60 %
5. Cenu pārmaiņas un cenu samazinājumi attiecībā uz importu par dempinga cenām no Ķīnas Tautas Republikas
5.1. Cenu pārmaiņas
(50)
Importa no ĶTR cenas ir pastāvīgi pieaugušas par 11,3 %. No vienas puses, šī tendence ir izskaidrojama ar galveno izejmateriālu komponentu cenu pārmaiņām - 2009. gadā un PIP tās sāka ievērojami palielināties. No otras puses, tās var būt zināmā mērā saistītas ar ražojumu sortimenta dažādību (7).
3. tabula
ĶTR cena par vienību
2007
2008
2009
PIP
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indekss (2007. gads = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Cenu samazinājums
(51)
Kopumā visa perioda laikā ĶTR importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Nosakot cenu samazinājumu, Komisija savu aprēķinu balstīja uz vidējo Eurostat norādīto ĶTR CIF eksporta cenu. Šīs attiecīgā ražojuma cenas salīdzināja ar vidējo svērto Savienības ražošanas nozares cenu, kas pielāgota ražotāja līmenim. Salīdzinājumā atklāja, ka, ja neņem vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu, ĶTR imports ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas vairāk nekā par 10 %.
6. Imports no citām valstīm
(52)
Turpmāk tabulā redzams importa no citām valstīm apjoms un tirgus daļas attiecīgajā periodā. Attiecīgo datu pamatā ir Eurostat statistika.
4. tabula
Imports no citām valstīm (apjoms un tirgus daļa)
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (MT)
501
239
296
378
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (diapazoni)
zem 2 %
zem 2 %
zem 2 %
zem 2 %
(53)
Importa no citām trešām valstīm apjoms un tirgus daļu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nenozīmīgs. Importu no ASV, kam arī bija piemērots antidempinga pasākums, attiecīgajā periodā pilnīgi pārtrauca.
7. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(54)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus būtiskos ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
7.1. Ražošana
(55)
Sākot no 2009. gada, ražošanas apjoms ievērojami samazinājās pasaules ekonomikas krīzes dēļ un tāpēc, ka 2009. gada jūnijā slēdza vienu ražotni, tajā pilnīgi pārtraucot ražošanu (sk. 45. apsvērumu).
5. tabula
Ražošana Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Savienības ražošanas apjoma indekss (2007. gads = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji
(56)
Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas tendence bija tāda pati kā ražošanas tendence. Tomēr PIP laikā jaudas izmantošanu labvēlīgi ietekmēja atsevišķi procesa uzlabojumi.
(57)
Tā kā 2009. gadā Savienībā slēdza vienu ražotni (sk. 45. apsvērumu), par PIP savāktie dati attiecas uz atlikušās ražotnes jaudu.
6. tabula
Savienības ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jaudas
indekss (2007. gads = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Jaudas izmantojuma
indekss (2007. gads = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Krājumi
(58)
Šis rādītājs iegūts, pamatojoties uz informāciju, ko 54. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ sniedza pieprasījuma iesniedzēji. Uzņēmuma telpās veiktajā izmeklēšanā atklāja zināmas sezonālas THCS patēriņa tendences - attiecīgo ražojumu visvairāk izmanto vasarā. Tas ietekmē krājumu līmeņa izmaiņas visa gada laikā - ziemā krājumu apjoms ir vislielākais, savukārt vasarā tas ievērojami samazinās. 2007.-2009. gada rādītāji atspoguļo krājumu līmeni attiecīgā gada 31. decembrī. Savukārt PIP rādītājs attiecas uz krājumu līmeni 2010. gada 30. jūnijā - laikā, kad krājumu izmantošanas līmenis ir vislielākais. Tādēļ ar šo rādītāju nevar pienācīgi salīdzināt situāciju PIP un pārējā attiecīgajā periodā, līdz ar to šo rādītāju uzskata par nepiemērotu kaitējuma izvērtēšanai.
7.4. Pārdošanas apjoms
(59)
Attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū nelabvēlīgi ietekmēja ekonomikas krīze. Cēlonis PIP laikā panāktajam pieaugumam galvenokārt ir patēriņa palielināšanās Savienībā, kas izskaidrojama ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes izraisītās recesijas.
7. tabula
Pārdošana
2007
2008
2009
PIP
Pārdošanas apjoma
indekss (2007. gads = 100)
100
92
73
91
7.5. Tirgus daļa
(60)
Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā neizdevās atjaunot savu tirgus daļu, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.
8. tabula
Savienības tirgus daļa
2007
2008
2009
PIP
Savienības tirgus daļa (diapazons)
55-65 %
50-60 %
45-55 %
45-55 %
7.6. Nodarbinātība un algas
(61)
Nodarbinātības līmenis ES nozarē attiecīgajā periodā samazinājās, jo īpaši pēc tam, kad slēdza vienu no ražotnēm (sk. 45. apsvērumu). Līdz ar to samazinājās arī Savienības ražošanas nozares algu izmaksas. Vidējā alga uz vienu darba ņēmēju attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga.
9. tabula
Nodarbinātība
2007
2008
2009
PIP
Darba ņēmēju
indekss (2007. gads = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Algas uz vienu darba ņēmēju
indekss (2007. gads = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Ražīgums
(62)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi, 2009. gadā krasi samazinoties aptuveni par 20 %. Tā iemesls ir ar ražošanas telpu slēgšanu saistītā pārstrukturēšana, kuras dēļ 2009. gadā uz sešiem mēnešiem apturēja ražošanu līdz ražotnes slēgšanai 2010. gada janvārī (sk. 45. apsvērumu). Pēc tam PIP laikā ražīgums atjaunojās, lai gan pirmajā pusgadā to joprojām daļēji ietekmēja nelabvēlīgās 2009. gada tendences.
10. tabula
Ražīgums
2007
2008
2009
PIP
Ražīguma
indekss (2007. gads = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Pārdošanas cenas
(63)
Vidējās THCS vienības cenas ES (kā redzams tabulā turpmāk) 2007.-2009. gadā nedaudz pieauga, taču PIP tās atkal bija 2007. gada līmenī. Zināmā mērā 2007.-2009. gadā panāktais pieaugums ir saistīts ar ražojumu sortimenta radīto ietekmi (sk. 1. zemsvītras piezīmi 10. lappusē).
11. tabula
Pārdošanas cena Savienības tirgū
2007
2008
2009
PIP
Vidējās vienības cenas indekss
(2007. gads = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitāte
(64)
THCS pārdošanas ES rentabilitātes rādītājs, sākot no 2007. gada, veidojās nelabvēlīgi, ievērojami samazinoties 2009. gadā. Šis neveiksmīgais sniegums ir jāskata kontekstā ar to, ka attiecīgajā gadā Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni. PIP laikā rentabilitāte nedaudz pieauga, tomēr panāktais peļņas līmenis bija daudz zemāks par normālo peļņas līmeni (proti, 10 % (8)), kas jāsasniedz šajā saimnieciskās darbības nozarē. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām ir vājš.
12. tabula
Rentabilitāte
2007
2008
2009
PIP
Rentabilitāte (diapazons)
no -10 % līdz 0 %
no -10 % līdz 0 %
no -20 % līdz -10 %
no 0 % līdz 10 %
7.10. Ieguldījumi un ieguldījumu ienesīgums
(65)
Attiecīgajā periodā nebija lielu kapitālizdevumu. Tabulā redzamie indeksētie skaitļi atspoguļo veikto ieguldījumu, lai palielinātu ražīgumu un uzlabotu ražošanas procesu. Attiecībā uz ieguldījumu ienesīguma indeksiem vērojama tāda pati tendence kā uz rentabilitāti.
13. tabula
Ieguldījumi
2006
2007
2008
PIP
Neto ieguldījumu indekss
(2007. gads = 100)
100
158
32
23
Ieguldījumu ienesīgums (diapazons)
no -10 % līdz 0 %
no -10 % līdz 0 %
no -20 % līdz -10 %
no 0 % līdz 10 %
7.11. Naudas plūsma
(66)
Attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās pozitīva, izņemot 2009. gadu, kad vienas ražotnes slēgšanas dēļ bija jāsedz papildu pārstrukturēšanas izmaksas (sk. 45. apsvērumu). Naudas plūsma veidojās atbilstīgi rentabilitātes tendencēm.
14. tabula
Naudas plūsma
2007
2008
2009
PIP
Naudas plūsma (diapazons)
no 0 % līdz 10 %
no 0 % līdz 10 %
no -10 % līdz 0 %
no 5 % līdz 15 %
7.12. Dempinga starpības apmērs
(67)
PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7.13. Atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes
(68)
Antidempinga pasākumus noteica 2005. gada oktobrī. Ņemot vērā kopējo situāciju Savienības ražošanas nozarē, kā arī importu no ĶTR laikposmā no 2007. gada līdz PIP, secināja, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, Savienības nozarei nav izdevies pilnīgi atgūties no dempinga ietekmes.
7.14. Secinājums par kaitējumu
(69)
Vairāki kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā veidojās nelabvēlīgi. Ņemot vērā Savienības ražotāju kopējo situāciju, kas arvien pasliktinājās, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir cietusi materiālu kaitējumu.
8. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
8.1. Ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR
(70)
Kā izklāstīts 49. apsvērumā, no 2007. gada līdz PIP ievērojami pieauga gan THCS importa no ĶTR apjoms, gan tā tirgus daļa. Konstatēja arī ievērojamu cenas samazinājumu (sk. 51. apsvērumu). Tā kā attiecīgajā periodā Savienībā pieauga kopējais patēriņš un PIP laikā, neraugoties uz apjoma samazināšanos laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam, tā līmenis bija par 6 % lielāks nekā 2007. gadā, pastāvīgi masveidā ieplūda imports par dempinga cenām no ĶTR. Savienības ražošanas nozares situācija, kas arvien pasliktinājās, liecināja, ka patēriņa pieaugums labvēlīgi ietekmēja galvenokārt importu no ĶTR.
8.2. Citu faktoru ietekme
(71)
Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma turpināšanos varēja izraisīt arī citi zināmi faktori.
(72)
Iespējams, ka papildus ĶTR importam par dempinga cenām Savienības ražošanas nozari zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja tās snieguma pasliktināšanās trešo valstu tirgos, jo īpaši ASV, kur tā arī saskārās ar ĶTR konkurenci. Tomēr Savienības ražotāju darbība galvenokārt ir vērsta uz Savienības tirgu, tādējādi eksporta apjoma samazinājuma iespējamā ietekme ir diezgan ierobežota.
(73)
Savienības ražošanas nozares sniegumu zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja arī ekonomikas krīze, izraisot ražošanas apjoma samazināšanu un viena Savienības ražotāja pārstrukturēšanu. Tomēr ekonomikas krīzes ietekme bija ierobežota laika ziņā (daļēji 2008. gadā, kā arī 2009. gadā), bet Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpināja pasliktināties visa attiecīgā perioda laikā. Turklāt PIP laikā vērojamās tendences liecina, ka Savienības ražošanas nozares atlabšana sākās tikai daļēji. Tāpēc uzskatāms, ka ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadījumā nebija maznozīmīga, tomēr tā neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
8.3. Secinājums
(74)
Pastāvīgais imports par dempinga cenām no ĶTR un ekonomikas krīze ietekmēja atlabšanas procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības. Lai gan Savienības ražošanas nozares snieguma pasliktināšanos veicināja arī citi faktori, neviens no tiem nebija pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Pamatojoties uz to, var secināt, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis Savienības ražošanas nozarei materiālu kaitējumu.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(75)
Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vērtēja attiecīgās izcelsmes valsts importu.
(76)
Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu termiņa beigu iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš aprakstītajiem un ar dempinga turpināšanās iespējamību saistītajiem elementiem novērtēja iepriekš minētos faktorus.
2. ĶTR importa apjoms un cenas
(77)
THCS imports no ĶTR, kas veido aptuveni 98 % no visa THCS importa ES, attiecīgajā periodā turpināja iegūt tirgus daļu, PIP laikā sasniedzot vairāk nekā 50 %. Izmeklēšanā atklāja, ka šim importam ir dempinga cenas ar ievērojamu dempinga starpību. Turklāt visa perioda laikā ĶTR importa cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, samazinot arī tās vairāk nekā par 10 % (neņemot vērā spēkā esošos pasākumus).
3. ĶTR tirgus neizmantotā jauda
(78)
Kā norādīts 34. un 35. apsvērumā, pieejamās ĶTR jaudas analīze apliecināja, ka ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems. Konstatēja, ka novērtētais ražošanas jaudas pārpalikums vairāk nekā trīs reizes pārsniedz Savienības tirgus apjomu. Tajā pašā laikā saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju attiecīgā ražojuma tirgus ĶTR bija ierobežots.
4. Savienības tirgus pievilcīgums
(79)
Ņemot vērā importa pieauguma tendenci un pieejamo neizmantoto jaudu ĶTR, ES turpmāk varētu piesaistīt papildu importu no ĶTR. To, ka ĶTR eksportētāji ir ieinteresēti Savienības tirgū, apliecina tendences, kas bija vērojamas 2009. gadā, kad nozares pārstrukturēšanas izraisīto ražošanas apjoma samazināšanu ES daļēji kompensēja papildu imports no ĶTR.
(80)
Iespējams, šo situāciju vēl vairāk saasināja tas, ka ASV tirgū nesen pagarināja termiņu spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz ĶTR izcelsmes THCS. Tāpēc varētu sagaidīt, ka antidempinga pasākuma termiņa beigas ES padarītu Savienības tirgu salīdzinoši pievilcīgāku.
5. Secinājumi par kaitējuma turpināšanās iespējamību
(81)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir nelabvēlīgi ietekmējis imports no ĶTR par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(82)
Kā secināts iepriekš, izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem jāpaliek spēkā.
(83)
Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties pieaugošā tendence attiecībā uz apjomīgu importu no ĶTR par dempinga cenām, kas ievērojami samazina Savienības ražotāju cenas.
(84)
Nepagarinot spēkā esošo pasākumu termiņu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un būtu apdraudēta nozares pastāvēšana. Tāpēc tiek secināts, ka pastāv nepārprotama Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanās iespējamība, ja pasākumus atcels.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(85)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana, visumā ņemot, būtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības intereses noteica, izvērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(86)
Iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tāpēc, analizējot situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai pašreizējiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(87)
Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(88)
Ņemot vērā 66. apsvērumā izklāstītos secinājumus par stāvokli Savienības ražošanas nozarē un saskaņā ar 78. līdz 81. apsvērumā sniegtajiem argumentiem attiecībā uz kaitējuma turpināšanās iespējamību var uzskatīt, ka spēkā esošo pasākumu termiņa beigas izraisītu turpmāku ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības THCS ražošanas nozarē, kura ir cietusi no ĶTR importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes un kuras situāciju ir pasliktinājusi pasaules ekonomikas krīze.
(89)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kas tādā gadījumā varētu atlabt no iepriekšējā dempinga radītās kaitīgās ietekmes, kuru pastiprināja ekonomikas krīze. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.
3. Importētāju un lietotāju intereses
(90)
Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem ar THCS ražošanas nozari saistītajiem lietotājiem, importētājiem, apstrādātājiem un pakārtotajiem lietotājiem.
(91)
Pieteicās tikai divi lietotāji, un abi izteica atbalstu spēkā esošo pasākumu turpināšanai. Lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšanas ietekme uz konkurenci Savienības tirgū nebūtu nelabvēlīga, bet gan - gluži pretēji - nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku tādu piegādātāju loku, kas konkurētu par tirgus cenām. Tā kā šajā gadījumā citas personas nepieteicās, nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka antidempinga pasākumu saglabāšana konkrētajā gadījumā nopietni ietekmētu Savienības importētājus un lietotājus.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(92)
Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī nozares konsolidēšanu pēc ekonomikas krīzes un pārstrukturēšanas. Turklāt paredzams, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs lietotājus un importētājus, jo Savienības tirgū saglabāsies plašs piegādātāju loks.
(93)
Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu neturpināt attiecīgos pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(94)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Ieinteresētajām personām arī deva laiku, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(95)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes THCS importam piemērojamie antidempinga pasākumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu trihlorizocianūrskābei, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums (INN) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020), un tās preparātiem, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko pirms nodokļu nomaksas piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai par ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie ražotāji, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme
Taric papildu kods
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Visi pārējie uzņēmumi
42,6 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. decembrī