РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1030/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1467/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат (РЕТ) с произход, inter alia, от Китайската народна република („окончателните антидъмпингови мерки“). Наложените нива на митото достигаха до 22,9 %, което съответства на 184 EUR/t, за вноса с произход от Китайската народна република („засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
След преразглеждане във връзка с нов износител съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 2167/2005 (3) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1467/2004.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 13 май 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ („заявителят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на PET.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет Комисията установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Съобразно с това на 18 август 2009 г. Комисията обяви с известие за започване на процедура (5) („известие за започване на процедура“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Успоредни процедури
(6)
Следва да се отбележи, че на 3 септември 2009 г. Комисията обяви също така започването на антидъмпингова процедура (6) съгласно член 5 от основния регламент и на процедура относно субсидирането (7) съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8), по отношение на вноса на някои видове РЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(7)
С Регламент (ЕС) № 857/2010, публикуван на 29 септември 2010 г. (9), Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. По същото време Комисията прекрати антидъмпинговата процедура (10).
4. Разследване
4.1. Разследван период
(8)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми подалите жалбата производители, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците, потребителите, за които е известно, че са засегнати, и техните сдружения, както и производителите износители и представителите на засегнатата държава износител за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедура.
(10)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители и вносители беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване на процедура.
(12)
Четиринадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от петима производители от Съюза, които осъществяват 65 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители от Съюза за несвързани клиенти в ЕС.
(13)
Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха исканата информация, за тях не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Само един вносител предостави исканата информация и се съгласи да бъде включен в представителната извадка. Вследствие на това не бе необходимо изготвяне на представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(15)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители от Съюза, на производителите износители и на всички потребители и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и на тези, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Въпросници бяха изпратени и на известните производители от САЩ („предвидената държава аналог“).
(16)
Попълнени въпросници бяха получени от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, от седем потребители в Съюза, трима доставчици на суровини и двама производители от САЩ. Освен това седем съдействащи производители от Съюза представиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата. Не бяха получени обаче попълнени въпросници от китайските производители износители.
(17)
В хода на разследването един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе в състояние да предостави всички искани данни и поради това се наложи представителната извадка да бъде намалена до четирима производители, които осъществяват 47 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Novapet SA, Испания,
-
Equipolymers srl, Италия,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Литва,
-
UAB Neo Group, Литва;
б)
потребители в Съюза
-
Puccetti, Италия;
в)
производители от САЩ
-
M&G Polymers USA, LLC, САЩ,
-
StarPet Inc., САЩ.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Разглежданият продукт е същият като този, обект на първоначалното разследване, а именно полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от КНР.
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди направената при първоначалното разследване констатация, че разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на техния вътрешен пазар и за трети държави, както и продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(23)
Поради липсата на значителен по обем внос от КНР в Съюза не бе възможно той да се използва като основа за представителна по отношение на дъмпинга констатация. Поради това изчислението на дъмпинга бе направено на основата на експортните цени от КНР, а вниманието при разследването бе съсредоточено върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(24)
Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - данни от Евростат и от искането за преразглеждане.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Поради липсата на съдействащи производители износители от КНР бе направено сравнение между продажните цени на вътрешния пазар на трета държава с пазарна икономика и експортните цени от КНР за трети държави в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена на основата на цената или на изградената нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платената или платима в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно целесъобразността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог при първоначалното разследване. Поради това бе счетено, че САЩ са подходяща държава аналог.
(28)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от производителите от държавата аналог, а именно на основата на действително платената или платима цена на вътрешния пазар на САЩ за продукти, за които бе установено, че са се продавали при обичайни търговски условия.
(29)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от съдействащите производители от САЩ.
(30)
Първоначално бе установено за всеки от двамата съдействащи производители износители от САЩ дали общите им продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те съставляват 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени и от двамата производители от САЩ по време на разследвания период, бяха счетени за достатъчно представителни.
(31)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта бе определен делът на продажби на вътрешния пазар с печалба на сходния продукт на независими клиенти по време на РПП.
(32)
Тъй като обемът на продажбите с печалба на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на продажбите с печалба.
(33)
Както бе обяснено по-горе, при липсата на значителен по обем внос и с оглед на липсата на каквото и да било съдействие от страна на производителите износители от КНР, експортната цена бе разгледана на основата на наличните данни от статистическите данни за износа на КНР по отношение на количеството и стойността на износа на КНР за нейните три най-големи пазара (Япония, Украйна и Съединените щати), тъй като тези данни представляваха най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент. Износът за тези пазари е съставлявал приблизително 50 % от износа на КНР на продукта, обект на разследването.
(34)
Статистическите данни за износа на КНР показаха, че експортните цени за горепосочените трети държави са били по-ниски от определената нормална стойност за КНР. В действителност разследването установи, че като цяло тази ценова разлика по време на РПП е варирала между 14 % и 38 %. Това показва, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга на износа за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2. Неизползвани производствени мощности
(35)
При липса на друга информация относно производството и капацитета анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент на основата на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане.
(36)
Съгласно наличната информация и при липса на каквато и да било информация, сочеща противното, през разглеждания период производственият капацитет на КНР е нараснал с 16 %. През РПП използването на капацитета е било на ниво от приблизително 72 %. Следователно неизползваните производствени мощности са били значителни, достигайки излишък от 700 000 тона. При задействане на тези неизползвани мощности китайското производство би могло да доставя до 23 % от потреблението на Съюза.
(37)
Освен това, тъй като се очаква производственият капацитет в КНР да нарасне в много по-голяма степен в сравнение с потреблението на вътрешния пазар, може да се направи предположение, че голяма част от евентуално увеличение на производството ще бъде ориентирана за износ.
4. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Като се има предвид, че цените за износ на продукта, обект на разследването, за основните пазари за износ на КНР са под нормалната стойност, определена по време на РПП, и въз основа на нарастващия свободен капацитет се счита, че ако мерките отпаднат, има вероятност от увеличаване на обема на китайския износ за ЕС на дъмпингови цени.
(39)
В контекста на горепосоченото съществува вероятност от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от 17 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
От тези 17 производители 12 съдействаха изцяло при разследването. Беше установено, че тези 12 производители съставляват основна част, в случая повече от 80 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Поради тази причина 12-те съдействащи производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и са наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Останалите производители от Съюза са наричани по-нататък „другите производители от Съюза“. Тези други производители от Съюза не подкрепиха активно жалбата, нито ѝ се противопоставиха.
(42)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, които я предоставиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация.
(43)
Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за РЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието управление е разположено извън ЕС. Пазарът е в процес на консолидиране, като напоследък се наблюдават редица случаи на поглъщане и на прекратяване на дейността. Така например от 2009 г. насам бяха закрити предприятията за производство на РЕТ на „Tergal Fibers“ (Франция), „Invista“ (Германия) и „Artenius“ (Обединеното кралство), докато в същото време „Indorama“ погълна предишните предприятия „Eastman“ в Обединеното кралство и в Нидерландия.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(44)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на ЕС, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(45)
Потреблението в Съюза на продукта, обект на разследването, е нараснало между 2006 г. и РПП с 11 %. По-конкретно, явното търсене се е увеличило през 2007 г. с 8 %, леко е спаднало между 2007 г. и 2008 г. (с 2 процентни пункта) и е нараснало с още 5 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
106
111
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китайската народна република
(46)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в ЕС е останал относително малък и дори е намалял през разглеждания период. През РПП той е достигнал 13 483 тона, което съответства на пазарен дял от 0,4 %. Цените на китайския внос са останали стабилни между 2006 г. и 2008 г., а след това рязко са спаднали до 897 EUR/тон на равнище CIF през РПП, т.е. с 12 процентни пункта в сравнение с цените през 2008 г.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
16 425
20 159
18 001
13 483
Индекс (2006 г. = 100)
100
123
110
82
Пазарен дял на вноса от КНР
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 011
1 008
1 020
897
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
101
89
Източник: Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
(47)
Както бе посочено по-горе в съображение 6 и следващите съображения, успоредно с настоящото преразглеждане бяха проведени антидъмпингова процедура и процедура относно субсидирането във връзка с вноса на РЕТ от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(48)
Обемът на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства в ЕС е нараснал значително през разглеждания период и е достигнал 304 202 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 10,2 %. Цените на този внос са били дори по-ниски от цените на вноса от КНР.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (в тонове)
55 939
67 067
218 248
304 202
Индекс (2006 г. = 100)
100
120
390
544
Пазарен дял на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
1 023
1 015
882
Източник: Евростат
б) Внос от Република Корея
(49)
От 2000 г. насам по отношение на Република Корея се прилагат антидъмпингови мита. За две корейски дружества обаче се прилага нулево антидъмпингово мито, а в рамките на разследването бе установено, че нивото на внос от Република Корея продължава да бъде високо и е нараснало значително през разглеждания период. Корейският внос се е увеличил с близо 150 % в периода от 2006 г. до РПП, а неговият съответен пазарен дял е нараснал от 3,5 % през 2006 г. на 7,7 % през РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Южна Корея (в тонове)
94 023
130 994
177 341
231 107
Индекс (2006 г. = 100)
100
139
189
246
Пазарен дял на вноса от Южна Корея
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 084
1 071
1 063
914
Източник: Евростат
(50)
Средната цена на корейския внос е останала по принцип малко под средните цени на производителите от Съюза. Цените на корейския внос обаче са били по-високи от средните цени на вноса от КНР.
в) Внос от други трети държави, непосочени по-горе
(51)
Обемът на вноса на разглеждания продукт в ЕС от други трети държави леко се е увеличил през разглеждания период и е достигнал 428 396 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 14,3 %. Цените на този внос са били относително високи и над нивото на съответните цени от КНР и държавите в успоредно провежданите разследвания, както и над средното равнище на цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
337 036
407 253
344 626
428 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
102
127
Пазарен дял на вноса от други трети държави
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 159
1 127
1 135
978
Източник: Евростат
(52)
От гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от други трети държави не е оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(53)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(54)
Производството на Съюза е намаляло с 4 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, то е нараснало с 5 % през 2007 г., като е достигнало приблизително 2 570 000 тона, но рязко е спаднало с 10 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и леко се е увеличило с 1 процентен пункт в периода от 2008 г. до РПП, когато е достигнало приблизително 2 300 000 тона.
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
95
96
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Производственият капацитет на производителите от Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. По-конкретно, той се е увеличил с 1 % през 2007 г., с още 5 процентни пункта през 2008 г. и дори с още 9 процентни пункта през РПП.
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
106
115
Използване на капацитета
83 %
87 %
75 %
69 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
90
84
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(56)
Използването на капацитета е било 83 % през 2006 г., достигнало е ниво от 87 % през 2007 г., но впоследствие е спаднало до 75 % през 2008 г. и до едва 69 % през РПП. Намаляващата степен на използване през 2008 г. и през РПП е отразила намалялото производство и увеличения производствен капацитет през този период.
в) Обем на продажбите
(57)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял слабо. През 2007 г. продажбите са се увеличили с 5 %, но през следващата година са спаднали малко под стойностите за 2006 г., а през РПП са били с 3 % под равнището от 2006 г. на ниво от около 2 100 000 тона. Като се има предвид ограниченият обем на стоковите наличности, динамиката на продажбите следва отблизо тенденциите в производството.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Продажби на ЕС (в тонове)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
99
97
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(58)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 10 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 85 % през 2006 г. на 75 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че, независимо от нарасналото потребление, продажбите на промишлеността на Съюза са спаднали с 3 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че същата тенденция към намаление бе констатирана и по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
94
88
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и Евростат
д) Растеж
(59)
В периода от 2006 г. до РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 3 %, а пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 10 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Трудова заетост
(60)
Равнището на трудова заетост на производителите от Съюза е намаляло с 15 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, броят на заетите лица значително е намалял от 2 400 през 2006 г. до 2 100 през 2007 г. или с 13 % и е останал близо до това ниво през 2008 г. и РПП. Спадът през 2007 г. отразява предприетите от редица производители от ЕС усилия за преструктуриране.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
2 410
2 100
2 060
2 057
Индекс (2006 г. = 100)
100
87
85
85
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Производителност
(61)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 12 %. Това представлява отражение на факта, че производството е намаляло в по-малка степен в сравнение с равнището на трудова заетост и представлява показател за повишената ефективност на производителите от Съюза. Това е особено видно през 2007 г., когато производството се е увеличило при намалено равнище на заетост, а производителността е била с 21 % по-висока в сравнение с 2006 г.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
1 013
1 224
1 130
1 137
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
112
112
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
з) Фактори с въздействие върху продажните цени
(62)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са останали стабилни в периода от 2006 г. до 2008 г. на равнище от около 1 100 EUR/тон. През РПП средногодишната продажна цена е намаляла с 12 %, като е достигнала 977 EUR/тон. Средногодишната продажна цена не отразява месечните или дори всекидневните колебания в цените на РЕТ на европейския (и световния) пазар, но се счита за достатъчна, за да очертае тенденцията през разглеждания период. Продажните цени на PET обикновено следват тенденциите в цените на основните му суровини (главно пречистена терефталова киселина - ПТК и моноетилен гликол - МЕГ), тъй като те представляват до 80 % от общите разходи за производството на PET.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
1 110
1 105
1 111
977
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
100
88
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(63)
Следва да се припомни, че поради много малкия понастоящем обем на вноса на РЕТ от КНР не бе направено изчисление на дъмпинга. При все това, както е посочено в съображение 39, вероятността от повтаряне на дъмпинга бе установена на основата на цените за трети държави и на излишъка в капацитета. По отношение на възстановяването от дъмпинга в миналото е важно да се припомни, че след налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса от КНР промишлеността на Съюза бе изправена пред субсидиран внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, което доведе до налагане през м. юни 2010 г. на временни изравнителни мерки (11). Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Стокови наличности
(64)
Обемът на стоковите наличности в края на периода на включените в представителната извадка производители е намалял с 22 % в периода от 2006 г. до РПП. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват под 5 % от годишното производство и поради това относимостта на този показател към анализа на вредата е ограничена.
Таблица 13
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
61 374
57 920
46 951
47 582
Индекс (2006 г. = 100)
100
94
77
78
Източник: отговори на въпросника
б) Възнаграждения
(65)
Годишните разходи за труд са нараснали с 11 % между 2006 г. и 2007 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още 9 процентни пункта през РПП в сравнение с 2008 г., като са достигнали същото ниво като през 2006 г. По този начин разходите за труд като цяло са останали стабилни.
Таблица 14
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
111
109
100
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е запазила отрицателните си стойности и дори е намаляла от -6,9 % на -7,5 %. По-конкретно положението във връзка с рентабилността на включените в представителната извадка производители се е подобрило през 2007 г., когато нетните загуби са възлизали на едва -1,5 % от нетните продажби, но през 2008 г. загубите са се увеличили рязко до -9,3 %. През РПП положението слабо се е подобрило.
Таблица 15
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в ЕС (% от нетните продажби)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Източник: отговори на въпросника
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се e увеличила от равнище от -9,6 % през 2006 г. на -3,1 % през 2007 г. През 2008 г. е намаляла до -16,8 %, а през РПП отново се е увеличила до -12,3 %. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е запазила отрицателните си стойности и се е понижила с 2,7 процентни пункта.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
През 2006 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с отрицателни стойности, а именно в размер на -18,5 млн. евро. През 2007 г. положението се е подобрило значително, като стойността е станала положителна (19,8 млн. евро), но през 2008 г. се е влошило съществено (стойност от -42 млн. евро), а впоследствие през РПП е достигната отрицателна стойност в размер на -11 млн. евро. Като цяло през разглеждания период положението по отношение на паричния поток се е подобрило независимо от запазилите се отрицателни стойности.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 16
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Индекс (2006 г. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка дружества в производството на сходния продукт са намалели с 34 % в периода от 2006 г. до 2007 г., след което - с още 59 процентни пункта в периода от 2007 г. до 2008 г., а впоследствие - през РПП - са намалели слабо в сравнение с 2008 г. Като цяло през разглеждания период инвестициите са намалели с 96 %. Частично обяснение за този рязък спад в инвестициите може да бъде фактът, че през 2006 г.и 2007 г. са били придобити нови производствени линии, с които се е целяло повишаване на капацитета.
Таблица 17
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
7
4
Източник: отговори на въпросника
(71)
Счита се, че ниското ниво на инвестиции през 2008 г. и РПП е в резултат на уязвимото понастоящем финансово положение на промишлеността на Съюза.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(72)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на производителите от Съюза са намалели. Въпреки че наблюдаваното намаление не е драстично само по себе си, то трябва да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода от 2006 г. до РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза с 10 процентни пункта до 75 %.
(73)
Същевременно относимите микроикономически показатели сочат ясно изразено влошаване на икономическото състояние на включените в представителната извадка производители от Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са останали отрицателни и като цяло са намалели допълнително в периода от 2006 г. до РПП. Паричният поток през РПП също е останал отрицателен независимо от общото положително развитие.
(74)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 5, параграф 3 от основния регламент и че състоянието ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от равнищата, които биха могли да се очакват, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(75)
В съответствие със заключението, направено в съображение 38 по-горе, производителите износители от КНР разполагат със значителен свободен капацитет и с ясно изразен потенциал да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза.
(76)
Експортните цени CIF на РЕТ с произход от КНР за трети държави са били по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза през РПП. Следва да се отбележи, че разликата не е била значителна и като се има предвид, че този внос е обект на конвенционална митническа ставка и на някои такси след осъществяването на вноса, той не е могъл да подбива съществуващите през РПП цени на промишлеността на Съюза. Трябва обаче да се акцентира върху факта, че информацията от успоредната процедура относно субсидирането, посочена в съображение 6, сочи, че цените на промишлеността на Съюза през РПП са били значително занижени поради субсидирания внос от Иран, Пакистан и ОАЕ. Следователно фактът, че през РПП не е имало действително подбиване на цените, не означава, че ако вносът от КНР бъде подновен, това ще стане при ценови равнища, които няма да бъдат вредоносни.
(77)
В действителност едно сравнение на действителните цени на вноса от КНР с невредоносното ценово равнище показа, че вносът от КНР ще доведе до продажба на цени, по-ниски от цените (невредоносни) на промишлеността на Съюза. Следователно при липса на антидъмпингови мита върху вноса с произход от КНР, всеки увеличен обем на вероятно дъмпингов внос от КНР би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл вреда.
(78)
Освен това, като се има предвид съществуващият в КНР свободен капацитет по отношение на РЕТ, в съчетание с факта, че износителите от КНР по всяка вероятност ще се опитат да си възвърнат загубените пазарни дялове, една отмяна на мерките по всяка вероятност би довела до по-ниски експортни цени. Това би засилило натиска върху цените, като може да се очаква допълнително отрицателно въздействие върху вече уязвимото и претърпяло съществена вреда положение на промишлеността на Съюза.
(79)
Въпреки че въздействието на вноса от КНР върху съществуващото понастоящем нестабилно положение на промишлеността на Съюза е било ограничено поради ниските равнища на внос през разглеждания период, това по всяка вероятност би се променило, ако мерките отпаднат. Ако мерките бъдат отменени и промишлеността на Съюза бъде изправена пред повишени обеми на внос от КНР на дъмпингови цени, това определено би довело до по-нататъшно влошаване на нейното вече нестабилно финансово положение и до допълнителни загуби.
2. Заключение относно продължаването/повтарянето на вредата
(80)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довело до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(81)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено проучване дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(82)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в чиито рамки съответно се анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(83)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване или повтаряне на вредоносен дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(84)
Продължаването на действието на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем дъмпингов внос от КНР. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на което промишлеността на Съюза не би могла издържи. Поради това промишлеността на Съюза би продължила да извлича полза от запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
(85)
Съответно се достига до заключението, че е ясно, че запазването на антидъмпинговите мерки срещу КНР е в интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(86)
Както бе посочено по-горе, само един вносител предостави информация в рамките на процедурата по изготвяне на представителната извадка. Този вносител се противопостави категорично на продължаването на мерките, въпреки че не декларира внос от КНР. Следователно се достига до заключението, че запазването на мерките срещу вноса от КНР не би оказало значително въздействие върху дейността на този посредник.
(87)
Няма представена относима информация от други вносители. Като се има предвид, че вносът от другите държави, по отношение на които има действащи антидъмпингови мерки, не е преустановен и че е на разположение внос от държави, по отношение на които не се прилагат антидъмпингови мерки (напр. Оман, САЩ, Бразилия), се счита, че вносителите могат да продължат да ползват тези алтернативни източници за доставка.
(88)
Като се има предвид, че няма доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(89)
Трима доставчици на суровини (двама на ПТК и един на МЕГ) съдействаха при разследването, като представиха попълнен въпросник в определения срок. Наетият в техните европейски производствени съоръжения персонал, участващ в производството на ПТК/МЕГ, е наброявал около 700 лица.
(90)
Съдействащите производители на ПТК са източник на около 50 % от покупките на ПТК, осъществени от включените в представителната извадка производители от Съюза. Производителите на ПТК са силно зависими от състоянието на производителите на РЕТ, които са техните основни клиенти. Ниските цени на РЕТ намират израз в по-ниски цени на ПТК и в по-ниски маржове за производителите на ПТК. Вследствие на това се счита, че налагането на мерки по отношение на дъмпинговия внос на РЕТ би било от полза за производителите на ПТК.
(91)
Що се отнася до съдействащия доставчик на МЕГ, тази суровина представлява под 10 % от неговия общ оборот. По отношение на МЕГ се отбелязва, че употребата в производството на РЕТ не е неговата единствена или дори основна употреба и че производителите на МЕГ са по-малко зависими от положението на промишления отрасъл, свързан с РЕТ. Въпреки това трудностите на отрасъла на РЕТ може да окажат известно ограничено въздействие върху доставчиците на МЕГ, най-малкото в краткосрочен до средносрочен план.
(92)
С оглед на горепосоченото се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР би било в интерес на доставчиците на суровини.
4. Интерес на потребителите
(93)
РЕТ, обект на настоящата процедура (т.е. с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, т.нар. „материал за бутилки“), се използва предимно за производството на бутилки за вода и други напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни в твърдо състояние или детергенти) и за производството на листове е в процес на разработване, но остава относително ограничено. Бутилките от РЕТ се произвеждат в два етапа: i) първоначално се изготвя заготовка чрез шприцформа от РЕТ и ii) по-късно заготовката се загрява и издухва в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува РЕТ, произвежда заготовката и я издухва в бутилка) или да бъде ограничено до втория етап (издухване на заготовка до получаване на бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(94)
Бутилките от РЕТ се пълнят с вода и/или други напитки от бутилиращи дружества („бутилировачи“). Бутилировачите често участват в търговската дейност с РЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с подизпълнители преработватели и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на РЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват РЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(95)
Вследствие на това може да се направи разграничение между две групи от потребители:
-
преработватели и/или производители на бутилки - те купуват РЕТ директно от производителите, преработват го в заготовки (или бутилки) и го продават за по-нататъшна преработка (или пълнене), и
-
бутилировачи - те купуват РЕТ за своите подизпълнители - производители на бутилки/преработватели (пълно ишлеме), или договарят цената, на която подизпълнителят преработвател и/или производител на бутилки ще получи РЕТ (полуишлеме).
(96)
В рамките на настоящото разследване бе осъществен контакт с над 70 потребители, но само седем от тях (преработватели и бутилировачи) решиха да съдействат, попълвайки въпросник.
(97)
Установено бе, че съдействащите потребители са внесли едва пренебрежими количества РЕТ от засегнатата държава, като са ползвали като източник предимно производителите от Съюза и/или от други държави.
(98)
Като се има предвид фактът, че все така съществуват алтернативни източници на доставка и че понастоящем потребителите са внесли едва твърде ограничени обеми от разглеждания продукт от КНР, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху потребителите от Съюза.
(99)
След разгласяването на основните факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки, някои заинтересовани страни, и по-конкретно потребители, представиха своите коментари.
(100)
Поискалите преразглеждането производители от Съюза по принцип се съгласиха с констатациите, направени в рамките на разследването, и по-конкретно със заключенията във връзка с интереса на Съюза.
(101)
От друга страна, седем потребители и едно сдружение на потребители категорично се противопоставиха на повторното налагане на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки, като заявиха, че в констатациите на Комисията във връзка с интереса на Съюза съществуват сериозни пропуски и неточности, без обаче да обосноват допълнително своите твърдения.
(102)
С оглед на липсата на каквито и да било доказателства в подкрепа на твърденията във връзка с предполагаемата неточност на констатациите на Комисията тези твърдения бяха отхвърлени като необосновани.
(103)
След разгласяването съдействащият вносител също се противопостави категорично на повторното налагане на мерките.
(104)
Тази заинтересована страна заяви, че Комисията не е отчела надлежно интереса на отрасъла на потребителите на РЕТ, на който - както се твърди, би навредило всяко едно увеличение на цената на РЕТ, тъй като не би бил в състояние да прехвърли по веригата такова увеличение на разходите.
(105)
В тази връзка следва да се отбележи, че тази заинтересована страна не е доказала по какъв начин и в каква степен на практика запазването на вече съществуващите мерки би могло да доведе до повишение на цената на РЕТ на пазара на Съюза.
(106)
Следва също така да се посочи, че, като се отчита относително ниската степен на съдействие от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, няма информация по случая, която да сочи, че продължаването на мерките би имало непропорционално въздействие върху потребителите.
(107)
Вследствие на това и въз основа на наличната информация се счита, че запазването на мерките няма да окаже непропорционално отрицателно въздействие върху равнището на цените на РЕТ в ЕС и поради това така представеното от вносителя посредник твърдение за отрицателното въздействие върху потребителите се отхвърля.
(108)
Същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е проучила въздействието от продължаването на съществуващите понастоящем мерки върху дружествата, занимаващи се с опаковки от РЕТ, и вследствие на това анализът на интереса на Съюза е непълен и неправилен.
(109)
В това отношение следва да се посочи, че след започването на настоящото преразглеждане отзиви бяха получени едва от седем потребители и наличната в рамките на настоящата процедура информация не позволява да се анализира интересът на тази подгрупа от потребители в Съюза.
(110)
Получените след разгласяването коментари, в това число коментарите от дружествата, занимаващи се с опаковане, не бяха подкрепени с доказателства (както бе посочено в съображения 101 и 102 по-горе) и тяхното използване с цел по-изчерпателен анализ по отношение на опаковъчната промишленост не бе възможно.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(113)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на РЕТ с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(114)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделни дружества са приложими единствено за вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества и следователно - от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(115)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални ставки на митата,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. и Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) и Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Всички останали дружества
184
A999
(3) В случаите, когато стоките са били повредени преди пускането им в свободно обращение и в резултат на това цената, която е действително платена или подлежаща на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределени на цената, която е действително платена или подлежаща на плащане.
(4) Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1030/2010
(2010. gada 17. novembris),
ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu polietilēntereftalāta veidu importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1467/2004 (2) piemēroja antidempinga maksājumu dažu veidu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta (PET) importam (“galīgie antidempinga pasākumi”). Piemērotais maksājuma līmenis bija līdz 22,9 %, kas atbilst 184 EUR/t Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”).
(2)
Pēc jaunā eksportētāja pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 2167/2005 (3) grozīja Regulu (EK) Nr. 1467/2004.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4) Komisija 2009. gada 13. maijā saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 50 % - no kopējās PET produkcijas Savienībā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(4)
Prasība veikt termiņa beigu pārskatīšanu tika iesniegta, pamatojoties uz to, ka pasākumu pārtraukšana, iespējams, var novest pie dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(5)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija konstatēja, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanai. Attiecīgi 2009. gada 18. augusta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu (5) (“paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu”) Komisija paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
3. Paralēla procedūra
(6)
Norādīts, ka Komisija 2009. gada 3. septembrī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (6), ievērojot pamatregulas 5. pantu, un antisubsidēšanas procedūras sākšanu (7), ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (8), 10. pantu, attiecībā uz dažu veidu PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem.
(7)
Padome ar Regulu (ES) Nr. 857/2010, kas publicēta 2010. gada 29. septembrī (9), piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu dažu veidu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalātam. Tajā pašā laikā Komisija apturēja antidempinga procedūru (10).
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(8)
Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(9)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzību iesniegušajiem ražotājiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, importētājiem/tirgotājiem un attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un to apvienībām, ražotājiem eksportētājiem un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(10)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(11)
Ņemot vērā Savienības ražotāju eksportētāju un importētāju acīmredzami lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izskatīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase būtu vajadzīga, un, ja tā, tad lai tā varētu izvēlēties paraugu, iepriekšminētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākuma un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu.
(12)
Četrpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuri saražo 65 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma nesaistītiem klientiem ES tirgū.
(13)
Tā kā tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iesniedza pieprasīto informāciju, nebija vajadzības veikt atlasi.
(14)
Tikai viens importētājs sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Attiecīgi nebija vajadzīga atlase attiecībā uz nesaistītiem importētājiem.
(15)
Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, atlasītajiem importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī tiem, kuri paziņoja par savu ieinteresētību šajā jautājumā termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Anketas tika nosūtītas arī zināmiem ražotājiem ASV (“paredzētā analogā valsts”).
(16)
Atbildes uz anketām tika saņemtas no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, septiņiem ražotājiem Savienībā, trīs izejvielu piegādātājiem un diviem ražotājiem ASV. Turklāt septiņi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus analīzei par kaitējumu. Ķīnas eksportētāji atbildes uz anketu neiesniedza.
(17)
Izmeklēšanas gaitā viens Savienības ražotājs, kas bija iekļauts izlasē, nevarēja sniegt visus pieprasītos datus, un rezultātā atlasīto uzņēmumu skaits bija jāsamazina līdz četriem uzņēmumiem, kuru pārdošanas apjoms bija 47 % no visu ražotāju, kas sadarbojās, pārdevumu apjoma.
(18)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Novapet SA, Spānija,
-
Equipolymers srl, Itālija,
-
UAB Orion Global PET(Indorama), Lietuva,
-
UAB Neo Group, Lietuva;
b)
lietotāji Savienībā:
-
Puccetti, Itālija;
c)
ražotāji ASV:
-
M&G Polymers USA, LLC, ASV,
-
StarPet Inc., ASV.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, t. i., polietilēna tereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kurš patlaban atbilst KN kodam 39076020, un kura izcelsme ir ĶTR.
(20)
Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka attiecīgajam ražojumam un ražotāju eksportētāju saražotajiem un iekšzemes tirgū un trešās valstīs pārdotajiem ražojumiem, kā arī Savienības ražotāju saražotajiem un pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojumi. Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Iepriekšējas piezīmes
(21)
Kā jau minēts iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida atlase nebija jāveic.
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
2. Importa dempings PIP laikā
(23)
Ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR netiek importēti būtiski apjomi uz Savienību, tie neveido pamatu reprezentatīva dempinga konstatējumam. Tādēļ netika veikts indikatīvs dempinga aprēķins, par pamatu ņemot eksporta cenas no ĶTR, un tādēļ izmeklēšanā galvenā uzmanība tika pievērsta dempinga atkārtošanās iespējamībai.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(24)
Ņemot vērā to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
3.1. Attiecība starp normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm
(25)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nepiedalījās, trešās valsts, kurā ir tirgus ekonomika, vietējā tirgus pārdevumu cenas tika salīdzinātas ar ĶTR preču cenām trešās valstīs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(26)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Kopienu, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Kopienā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu preci, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(27)
Paziņojumā par procedūras uzsākšanu ASV bija paredzēta kā attiecīgā analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Par šo jautājumu piezīmes vai iebildumi netika saņemti. ASV izmantoja par analogo valsti sākotnējā izpētē. Tāpēc secina, ka ASV ir piemērota analogā valsts.
(28)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kuru, kā konstatēja, realizē parastā tirdzniecības apritē.
(29)
Rezultātā par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistīto ASV ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas bija paredzēta nesaistītiem pircējiem.
(30)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika pārbaudīts, vai divu ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevums neatkarīgiem klientiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, tas ir, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Izmeklēšanas periodā abu ASV ražotāju pārdevumu apjomi vietējā tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.
(31)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot ASV tirgū izmeklēšanas periodā pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem klientiem īpatsvaru.
(32)
Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.
(33)
Kā skaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka patlaban no ĶTR nav ievērojama importa apjoma un nav sadarbības ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem, eksporta cena tika analizēta, pamatojoties uz ĶTR eksporta statistiku par ĶTR eksporta vērtību un daudzumu uz trīs lielākajiem eksporta tirgiem (Japānu, Ukrainu, ASV), saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā ir visticamākā pieejamā informācija. Eksports uz šīm valstīm veidoja aptuveni 50 % no ĶTR polietilēntereftalāta eksporta, uz ko attiecas šī izmeklēšana.
(34)
Dati no ĶTR eksporta statistikas liecināja, ka eksporta cenas uz minētajām valstīm bija zemākas nekā normālā vērtība ĶTR. Faktiski izmeklēšanā secināja, ka kopumā šī cenas atšķirība PIP svārstījās no 14 % līdz 38 %. Tas norāda, ka, atceļot pasākumus, eksports uz Savienību par dempinga cenām var atkārtoties.
3.2. Neizmantotā jauda
(35)
Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatīšanas pieprasījumā.
(36)
Ņemot vērā pieejamo informāciju un tā kā nav informācijas, kas liecinātu par pretējo, ĶTR ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 16 %. PIP laikā jaudas izmantojums bija aptuveni 72 %. Tādēļ neizmantotā jauda bija ievērojama un bija lielāka par 700 000 tonnām. Aktivizējot neizmantoto jaudu, Ķīnas ražošanas apjoms varētu apmierināt 23 % no Savienības patēriņa.
(37)
Turklāt, tā kā ir paredzams, ka ĶTR jauda pieaugs straujāk nekā vietējais pieprasījums, paredzams, ka liela daļa no ražošanas pieauguma tiks orientēta uz eksportu.
4. Secinājumi par dempinga atsākšanās iespējamību
(38)
Ņemot vērā, ka ražojumu, uz kuru attiecās izmeklēšana, eksporta cenas uz galvenajiem ĶTR eksporta tirgiem ir zemākas par normālo vērtību, kas noteikta PIP, un pieaugošo neizmantoto jaudu, iespējams, ka Ķīnas eksports uz Kopienu par dempinga cenām palielināsies, ja pasākumi tiks pārtraukti.
(39)
Apzinoties iepriekš minēto, ir iespēja, ka dempings atkārtosies, ja pasākumi tiks pārtraukti.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(40)
PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja 17 ražotāji. Tāpēc ražotāju produkcijas izlaide (ko noteica, pamatojoties uz apkopoto informāciju, ko sniedza ražotāji, kas sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz pieprasījumu veikt pārskatīšanu) ir uzskatāma par Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(41)
No šiem 17 ražotājiem pilnībā izmeklēšanā sadarbojās12 ražotāji. Tika konstatēts, ka šie 12 ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā produkcijas apjoma Savienībā, šajā gadījumā - vairāk nekā 80 %. Tādēļ 12 ražotāji, kas sadarbojās, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā viņus sauc par “Savienības ražošanas nozari”. Atlikušos Savienības ražotājus turpmāk tekstā sauks par “pārējiem Savienības ražotājiem”. Šie pārējie Savienības ražotāji aktīvi sūdzību nav atbalstījuši un nav iebilduši pret to.
(42)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (produkcijas apjoms, ražošanas jauda, pārdevumu apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, vidējās vienības cenas, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekš veikta dempinga sekām), kurus novērtēja visas Savienības produkcijas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no ražotājiem, kas bija iekļauti izlasē un sadarbojās, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem novērtējuma pamatā bija pārskatīšanas pieprasījumā norādītie dati,
-
mikroekonomisko rādītāju analīze (krājumi, darba samaksa, rentabilitāte, ienākumi no kapitāla, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem tika veikta, pamatojoties uz to sniegto informāciju.
(43)
Jānorāda, ka ES PET tirgu veido relatīvi liels ražotāju skaits, kuri parasti pieder pie lielākām ražotāju grupām ar galvenajiem birojiem ārpus ES. Tirgū noris konsolidēšanās process, un nesen ir notikuši vairāki uzņēmumu pārņemšanas un slēgšanas gadījumi. Piemēram, kopš 2009. gada ir slēgtas Tergal Fibers (Francija), Invista (Vācija) un Artenius (Apvienotā Karaliste) PET ražošanas rūpnīcas, savukārt Indorama ir pārņēmusi bijušās Eastman rūpnīcas Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(44)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Eurostat sniegtajiem datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajām aplēsēm.
(45)
Ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, patēriņš Savienībā laikposmā starp 2006. gadu un PIP palielinājās par 11 %. Detalizēti izsakoties, šķietamais pieprasījums 2007. gadā pieauga par 8 %, nedaudz samazinājās laikposmā starp 2007. un 2008. gadu (par 2 procentpunktiem) un palielinājās par 5 procentpunktiem laikposmā no 2008. gada līdz PIP.
1. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Kopējais patēriņš ES (tonnās)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indekss (2006 = 100)
100
108
106
111
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums.
2. Ķīnas Tautas Republikas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(46)
Attiecīgā produkta importa par dempinga cenām apjoms ES saglabājās relatīvi zemā līmenī un pat attiecīgajā periodā samazinājās. Tas sasniedza 13 483 tonnas PIP, kas atbilst 0,4 % no tirgus daļas. Ķīnas eksporta cenas saglabājās stabilas starp 2006. un 2008. gadu, un tās strauji samazinājās līdz 897 EUR/t CIF līmenim PIP, t. i., par 12 procenta punktiem attiecībā pret 2008. gada cenām.
2. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
ĶTR importa apjoms (tonnās)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indekss (2006 = 100)
100
123
110
82
Tirgus daļa importam no ĶTR
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importa cena (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Indekss (2006 = 100)
100
100
101
89
Avots: Eurostat dati.
3. Imports no citām trešām valstīm
a) Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem
(47)
Kā iepriekš minēts 6. un turpmākajos apsvērumos, antidempinga un antisubsidēšanas procedūra par PET importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem tika īstenota paralēli šim pārskatam.
(48)
Importa apjoms no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem uz ES ievērojami pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 304 202 tonnas PIP, kas veido 10,2 % no tirgus daļas. Cenas par šo importu bija vēl zemākas nekā importa cenas no ĶTR.
3. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Imports no Irānas, Pakistānas un Apvienotajiem Arābu Emirātiem (tonnās)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indekss (2006 = 100)
100
120
390
544
Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu importa tirgus daļa
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importa cena (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Avots: Eurostat dati.
b) Imports no Korejas Republikas
(49)
Korejas Republikai antidempinga maksājumi ir noteikti kopš 2000. gada. Taču diviem Korejas uzņēmumiem ir piemērots nulles antidempinga likmes nodoklis, un izmeklēšanā konstatēja, ka joprojām ir augsts Korejas Republikas izcelsmes importa līmenis un ka attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās. Laikposmā no 2006. gada līdz PIP imports no Korejas pieauga par gandrīz 150 %, un tā attiecīgā tirgus daļa no 3,5 % 2006. gadā palielinājās līdz 7,7 % PIP.
4. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Importa apjoms no Dienvidkorejas (tonnās)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indekss (2006 = 100)
100
139
189
246
Dienvidkorejas importa tirgus daļa
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importa cena (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Avots: Eurostat dati.
(50)
Korejiešu importa vidējā cena kopumā saglabājās nedaudz zemāka par Savienības ražotāju vidējām cenām. Tomēr Korejas izcelsmes importa cenas bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām.
c) Imports no citām iepriekš neminētām trešām valstīm
(51)
Attiecīgā produkta importa apjoms no citam trešām valstīm uz ES nedaudz pieauga aplūkojamā laikposmā un sasniedza 428 396 tonnas PIP, kas veido 14,3 % no tirgus daļas. Šā importa cena ir salīdzinoši augsta un pārsniedz attiecīgās cenas no ĶTR un valstīm, attiecībā uz kurām notiek līdzīgas izmeklēšanas, kā arī cenas, kas ir virs Savienības ražotāju vidējā cenu līmeņa.
5. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Importa no citām trešām valstīm apjoms (tonnās)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indekss (2006 = 100)
100
121
102
127
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importa cena (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Avots: Eurostat dati.
(52)
No iepriekš minētā var secināt, ka importam no citām trešām valstīm nebija negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozari.
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(53)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu ir izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošana
(54)
Ražošanas apjoms Savienībā laikposmā no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 4 %. Respektīvi, 2007. gadā tas pieauga par 5 % līdz aptuveni 2 570 000 tonnām, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, krasi samazinājās par 10 procentpunktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz PIP tas nedaudz palielinājās par 1 procentpunktu, sasniedzot aptuveni 2 300 000 tonnu.
6. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Produkcijas apjoms (tonnās)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indekss (2006 = 100)
100
105
95
96
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(55)
Savienības ražotāju ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Proti, 2007. gadā tā palielinājās par 1 %, 2008. gadā - vēl par 5 procentpunktiem un visbeidzot PIP - par 9 procentpunktiem.
7. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indekss (2006 = 100)
100
101
106
115
Ražošanas jaudas izmantojums
83 %
87 %
75 %
69 %
Indekss (2006 = 100)
100
105
90
84
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
(56)
Jaudas izlietojums 2006. gadā bija 83 %, 2007. gadā tas pieauga līdz 87 %, bet vēlāk, 2008. gadā, samazinājās līdz 75 % un PIP bija tikai 69 %. Izmantojuma rādītāja samazināšanās 2008. gadā un PIP atspoguļo produkcijas apjoma samazināšanos un ražošanas jaudas palielināšanos šajā periodā.
c) Pārdevumu apjoms
(57)
Savienības ražotāju pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Pārdevumi 2007. gadā pieauga par 5 %, bet nākamajā gadā bija nedaudz mazāki par apjomu 2006. gadā, savukārt PIP tie bija par 3 % mazāki nekā 2006. gadā - aptuveni 2 100 000 tonnu. Ņemot vērā krājumu ierobežoto daudzumu, pārdevumu apjoma attīstība ir cieši saistīta ar ražošanas attīstību.
8. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Produkcijas apjoms ES (tonnās)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indekss (2006 = 100)
100
105
99
97
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
d) Tirgus daļa
(58)
Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 10 procentpunktus no tirgus daļas, kura no 85 % 2006. gadā samazinājās līdz 75 % PIP. Šis tirgus daļas samazinājums norāda uz to, ka patēriņš pieauga, bet Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā kritās par 3 %. Jānorāda, ka šāda pārdevumu apjoma samazināšanās tendence attiecās arī uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.
9. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Savienības ražotāju tirgus daļa
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indekss (2006 = 100)
100
98
94
88
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
e) Izaugsme
(59)
Laikposmā no 2006. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, savukārt Savienības ražotāju pārdevumu apjoms Savienības tirgū samazinājās par 3 % un Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
f) Nodarbinātība
(60)
Attiecībā uz Savienības ražotāju nodarbinātības līmeni laikposmā no 2006. gada līdz PIP vērojams samazinājums par 15 %. Precīzāk, nodarbināto personu skaits ievērojami samazinājās no 2 400 darbiniekiem 2006. gadā līdz 2 100 darbiniekiem 2007. gadā jeb par 13 % un palika gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā un PIP. 2007. gada nodarbinātības līmeņa kritumu izraisīja vairāku ES ražotāju centieni veikt uzņēmumu pārstrukturēšanu.
10. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Nodarbinātība (personas)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indekss (2006 = 100)
100
87
85
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
g) Ražīgums
(61)
Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi tonnās uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 12 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms samazinājās lēnākā tempā nekā nodarbinātības līmenis un norāda uz Savienības ražotāju produktivitātes pieaugumu. Jo īpaši tas redzams 2007. gada rādītājos, kad nodarbinātības līmenis samazinājās, bet produkcijas apjoms pieauga un ražīguma līmenis bija par 21 % augstāks nekā 2006. gadā.
11. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indekss (2006 = 100)
100
121
112
112
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
h) Faktori, kas ietekmē pārdevumu cenas
(62)
Gada vidējās Savienības ražotāju pārdevumu cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam aizvien bija stabilas - aptuveni 1 100 EUR/t. Gada vidējā pārdošanas cena PIP samazinājās par 12 % un sasniedza 977 EUR/t. Gada vidējā pārdevumu cena neatspoguļo PET cenas mēneša vai pat dienas svārstības Eiropas (un pasaules) tirgū, bet tā ir uzskatāma par pietiekamu, lai noskaidrotu cenu tendenci attiecīgajā periodā. Aprēķinot PET pārdevumu cenas, parasti tajās tiek ņemtas vērā PET galveno izejvielu (galvenokārt attīrīta tereftālskābe - PTA - un monoetilēnglikols - MEG) cenas tendences, jo tās veido līdz 80 % no PET kopējām izmaksām.
12. tabula
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Indekss (2006 = 100)
100
100
100
88
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
i) Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(63)
Tiek norādīts, ka aprēķins netika veikts, jo PET apjomi no ĶTR joprojām bija zemi. Tomēr, kā norādīts 39. apsvērumā, dempinga atkārtošanās iespējamība tika noteikta, pamatojoties uz trešām valstīm paredzētām cenām un neizmantoto jaudu. Attiecībā uz atgūšanu no iepriekšējā dempinga ir svarīgi norādīt, ka pēc antidempinga maksājumu piemērošanas importam no ĶTR, Savienības ražošanas nozare saskārās ar subsidētu importu no Irānas, Pakistānas un Apvienotiem Arābu Emirātiem, kā rezultātā 2010. gada jūnijā tika piemēroti pagaidu kompensācijas pasākumi (11). Tādējādi faktisku atkopšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari joprojām negatīvi ietekmē dempinga imports Savienības tirgū.
4.2. Mikroekonomiskie rādītāji
a) Krājumi
(64)
Atlasē iekļautiem ražotājiem laikposmā no 2006. gada līdz PIP beigu krājumi palielinājās par 22 %. Jānorāda, ka krājumi veido mazāk nekā 5 % no gada produkcijas apjoma un tādēļ šā rādītāja attiecināmība uz kaitējuma analīzi ir ierobežota.
13. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Noslēguma krājumi (tonnās)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indekss (2006 = 100)
100
94
77
78
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Algas
(65)
No 2006. līdz 2007. gadam par 11 % palielinājās gada darbaspēka izmaksas, bet 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tās samazinājās par 2 procentpunktiem, un PIP, salīdzinot ar 2008. gadu, tās samazinājās vēl par 9 procentpunktiem, sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2006. gadā. Tādējādi kopumā darbaspēka izmaksas saglabājās stabilas.
14. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indekss (2006 = 100)
100
111
109
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(66)
Attiecīgajā periodā izlasē iekļauto ražotāju līdzīgā ražojuma pārdevumu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū rentabilitātei, ko procentos izsaka kā neto pārdevumu apjomu, joprojām bija negatīva tendence un tā pat kritās no -6,9 % līdz -7,5 %. Precīzāk, 2007. gadā izlasē iekļauto ražotāju stāvoklis attiecībā uz rentabilitāti uzlabojās, jo neto zaudējumi no neto pārdevumu apjoma bija vien -1,5 % apmērā, taču 2008. gadā zaudējumi strauji pieauga līdz -9,3 %. Situācija ievērojami uzlabojās PIP.
15. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
ES rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indekss (2006 = 100)
- 100
-22
- 134
- 108
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indekss (2006 = 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(67)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. INI no -9,6 % 2006. gadā palielinājās līdz -3,1 % 2007. gadā. Tas 2008. gadā samazinājās līdz -16,8 %, bet PIP atkal palielinājās līdz -12,3 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs un pasliktinājās par 2,7 procentu punktiem.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(68)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2006. gadā bija negatīva: -18,5 miljoni euro. Stāvoklis ievērojami uzlabojās 2007. gadā, kad neto naudas plūsma no pamatdarbības kļuva pozitīva - 19,5 miljoni euro, taču tad 2008. gadā ievērojami pasliktinājās (-42 miljoni euro), un PIP bija negatīva: -11 miljoni euro. Kopumā attiecīgajā periodā naudas plūsmas līmenis uzlabojās, lai gan tās tendence joprojām bija negatīva.
(69)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.
16. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Naudas plūsma (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indekss (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
e) Ieguldījumi
(70)
Izlasē iekļauto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam samazinājās par 34 %, vēl par 59 procentu punktiem tie samazinājās laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam un tad, salīdzinot ar 2008. gadu, nedaudz samazinājās PIP. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. Šo ieguldījumu straujo kritumu daļēji var izskaidrot ar to, ka 2006. un 2007. gadā jaudas palielināšanai tika iegādātas jaunas plūsmas līnijas.
17. tabula
Paraugs
2006. gads
2007. gads
2008. gads
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indekss (2006 = 100)
100
66
7
4
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(71)
Zems ieguldījumu līmenis 2008. gadā un PIP tiek uzskatīts par pašreizējās Savienības ražošanas nozares jutīgās finansiālās situācijas rezultātu.
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(72)
Makroekonomisko datu analīze parāda, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā samazināja savus produkcijas un pārdevumu apjomus. Lai gan konstatētais samazinājums nebija krass, tas jāaplūko kontekstā ar pieaugošo pieprasījumu laikposmā no 2006. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražotāju tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem jeb līdz 75 %.
(73)
Tajā pašā laikā attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par izlasē iekļauto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa nepārprotamu pasliktināšanos. Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums saglabājās negatīvs, un laikposmā no 2006. gada līdz PIP tie kopumā samazinājās. Lai gan vispārējā attīstība bija pozitīva, arī PIP saglabājās negatīva naudas plūsma.
(74)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un tās situācija ir nestabila un jutīga, un tā nesasniedz iecerētos līmeņus, ja tā būtu atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzētā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(75)
Kā secināts 38. apsvērumā, ĶTR ražotājiem eksportētājiem ir ievērojamas jaudas rezerves un acīmredzams potenciāls palielināt eksporta apjomus uz Savienības tirgu.
(76)
CIF eksporta cenas PET uz trešām valstīm, kuru izcelsme ir ĶTR, bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas PIP. Tiek atzīmēts, ka atšķirība nebija liela un, ņemot vērā, ka uz šo importu attiecas līgtais muitas nodoklis un daži pēcimporta maksājumi, tas nesamazinātu Savienības ražotāju cenas, kas bija spēkā PIP. Tomēr ir jāuzsver, ka informācija no līdzīgas antidempinga procedūras, kas minēta 6. apsvērumā, liecina, ka Savienības ražošanas nozares cenas PIP bija ievērojami samazinātas subsidēta importa no Irānas, Pakistānas un AAE dēļ. Tādējādi fakts, ka nepastāvēja reāls cenu samazinājums PIP, nenozīmē, ka, atjaunojoties importam no ĶTR, to cenu līmenis nenodarītu kaitējumu.
(77)
Faktisko importa cenu no ĶTR salīdzinājums ar kaitējumu nenodarošu cenu līmeni liecināja, ka importa no ĶTR cena būtu zemāka (neradot kaitējumu) par Savienības ražošanas nozares cenām. Attiecīgi, ja nepastāvētu antidempinga maksājumi importam, kura izcelsmes valsts ir ĶTR, jebkura apjoma importa pieaugums, kas, iespējams, ir dempings, no ĶTR izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu kaitējumu.
(78)
Turklāt, ņemot vērā PET neizmantotās jaudas ĶTR un ņemot vērā faktu, ka ĶTR eksportētāji, visticamāk, mēģinātu atgūt zaudētās tirgus daļas, pasākumu atcelšana, visticamāk, pazeminātu eksporta cenas. Tas palielinātu cenu spiedienu, un tā negatīvās sekas nākotnē izjustu Savienības ražošanas nozare, kas ir jutīgā un materiāli nelabvēlīgā situācijā.
(79)
Lai gan importa no ĶTR ietekme uz pašreizējo sarežģīto Savienības ražošanas nozares stāvokli ir ierobežota, jo attiecīgajā periodā importa līmenis ir bijis zems, tas, visticamāk, varētu mainīties, ja pasākumi tiktu atcelti. Ja pasākumi tiktu atcelti un Savienības ražošanas nozare saskartos ar pieaugošu importa apjomu no ĶTR par dempinga cenām, nelabvēlīgā situācija turpinātu pasliktināties.
2. Secinājumi par kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos
(80)
Pamatojoties uz tikko minēto, secināja, ka pasākumu pret ĶTR atcelšana, visticamāk, izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(82)
Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(83)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
1. Savienības ražošanas nozares un pārējo Savienības ražotāju intereses
(84)
Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR importu dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei saprātīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare ir izstumta no tirgus dēļ ievērojama importa no ĶTR par dempinga cenām. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējiem antidempinga pasākumiem.
(85)
Tādējādi provizoriski jāsecina, ka antidempinga pasākumu saglabāšana pret ĶTR neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(86)
Kā norādīts iepriekš, tikai viens uzņēmums atlasē iesniedza informāciju. Šis uzņēmums bija pret pasākumu turpināšanu, lai gan tas apgalvoja, ka neimportē no ĶTR. Attiecīgi tiek izdarīts secinājums, ka pasākumu saglabāšanai pret importu no ĶTR nebūs būtiskas ietekmes uz šā uzņēmuma sniegumu.
(87)
Citi importētāji vajadzīgo informāciju neiesniedza. Ņemot vērā, ka imports no pārējām valstīm, kurās pašreiz ir spēkā antidempinga pasākumi, netika pārtraukts un ka imports ir pieejams no valstīm, kurās nav ieviesti antidempinga pasākumi (piemēram, Omāna, ASV, Brazīlija), tiek uzskatīts, ka importētāji var importēt no alternatīviem piegādes avotiem.
(88)
Ņemot vērā, ka nav informācijas, kas liecinātu, ka pastāvošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
3. Izejvielu piegādātāju intereses Savienībā
(89)
Trīs izejvielu piegādātāji (divi PTA un viens MEG piegādātājs) sadarbojās izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. Piegādātāju Eiropas uzņēmumos un PTA/MEG ražošanā nodarbināto darbinieku skaits ir aptuveni 700.
(90)
PTA ražotāji, kas sadarbojās, saražo apmēram 50 % no PTA, ko iepērk izlasē iekļautie Savienības ražotāji. PTA ražotāji ļoti lielā mērā ir atkarīgi no PET ražotāju stāvokļa tirgū, jo tie ir viņu galvenie klienti. PET zemo cenu rezultātā samazinās PTA cenas un cenu starpības PTA ražotājiem. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pasākumu piemērošana PET importam par dempinga cenām būtu PTA ražotāju interesēs.
(91)
Attiecībā uz MEG piegādātāju, kas sadarbojās, konstatēts, ka MEG piegāde veido mazāk nekā 10 % no tā kopējā apgrozījuma. Jāatzīmē, ka attiecībā uz MEG, PET nav tā vienīgais vai galvenais iespējamais izmantošanas veids, un MEG ražotāji ir mazāk atkarīgi no PET ražošanas nozares stāvokļa. Tomēr grūtības PET ražošanas nozarē var nedaudz ietekmēt arī MEG piegādātājus, vismaz īstermiņā un vidējā termiņā.
(92)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu ieviešana attiecībā uz importu no ĶTR atbilstu izejmateriālu piegādātāju interesēm.
4. Lietotāju intereses
(93)
Šajā procedūrā pārbaudāmo PET (t. i., kura viskozitātes rādītājs ir 78 ml/g vai lielāks jeb “pudeļu kategorija”) galvenokārt izmanto ūdens un citu dzērienu pudeļu ražošanā. To arvien vairāk, taču joprojām salīdzinoši maz izmanto arī cita veida iepakojumu (cieto pārtikas produktu vai mazgāšanas līdzekļu iepakojumu) un slokšņu ražošanā. Pudeles no PET tiek ražotas divos posmos: i) vispirms tiek izveidota sagatave, ievadot veidnē PET; ii) vēlāk sagatave tiek sildīta un no tās tiek izpūsta pudele. Pudeļu izgatavošana var būt integrēts process (proti, viens un tas pats uzņēmums iepērk PET, pārstrādā to sagatavē un ar pūšanas metodi izgatavo pudeles formu), vai tā var aprobežoties tikai ar otro posmu (ar pūšanas metodi tiek izgatavota pudeles forma). Sagataves ir diezgan viegli pārvadājamas, jo tās ir mazas un blīvas, turpretim tukšās pudeles ir neizturīgas un to izmēra dēļ pārvadāšana izmaksā ļoti dārgi.
(94)
Ūdeni un/vai citu dzērienu PET pudelēs iepilda pudeļu pildīšanas uzņēmumi (“pudeļu pildītāji”). Pudeļu pildītāji bieži ir iesaistīti PET tirdzniecībā, vai nu veicot integrēto pudeļu izgatavošanas procesu, vai noslēdzot starpniecības līgumus ar pārstrādes apakšuzņēmumiem un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem, kuru vietā tie ar ražotājiem vienojas par PET cenu (vienkāršā starpniecība) vai pat iepērk PET savu pudeļu ražošanai (pastiprinātā starpniecība).
(95)
Attiecīgi lietotājus var iedalīt divās grupās:
-
pārstrādes uzņēmumi un/vai pudeļu izgatavotāji - kas iepērk PET tieši no ražotājiem, pārstrādā to sagatavēs (vai pudelēs) un pārdod tās tālāk turpmākai apstrādei (vai piepildīšanai), un
-
pudeļu pildītāji - kas iepērk PET saviem pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmumiem/pārstrādes apakšuzņēmumiem (vienkāršā starpniecība) vai vienojas par cenu, par kuru pārstrādes apakšuzņēmums un/vai pudeļu izgatavošanas apakšuzņēmums iepirks PET (pastiprinātā starpniecība).
(96)
Izmeklēšanas laikā tika apzināti vairāk nekā 70 lietotāji, bet tikai septiņi no tiem (pārstrādes uzņēmumi un pudeļu pildītāji) nolēma sadarboties, aizpildot aptaujas anketu.
(97)
Tika noskaidrots, ka lietotāji, kas sadarbojās, importēja tikai niecīgu PET daļu no attiecīgās valsts, lielākoties izmantojot Savienības piegādātājus un/vai citas valstis.
(98)
Ņemot vērā, ka turpina pastāvēt alternatīvi piegādes avoti un ka pašreiz lietotāji importēja tikai ļoti ierobežotu attiecīgā produkta daudzumu no ĶTR, ir secināts, ka pasākumu pret ĶTR turpināšanai nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz patērētājiem Savienībā.
(99)
Pēc būtisku faktu un apsvērumu nonākšanas atklātībā, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus, dažas ieinteresētās personas, īpaši lietotāji, iesniedza savus komentārus.
(100)
Savienības ražotāji, kas lūdza veikt pārskatu, kopumā piekrita izmeklēšanā atklātajiem faktiem un īpaši secinājumiem attiecībā uz Savienības interesēm.
(101)
No otras puses, septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība pilnībā nepiekrita pašreizējo antidempinga pasākumu atjaunošanai, apgalvojot, ka Komisijas secinājumos par Savienības interesēm ir nopietni trūkumi un neprecizitātes. Tomēr tie tuvāk nepaskaidro savus apgalvojumus.
(102)
Ņemot vērā, ka trūkst jebkādu liecību, kas apstiprinātu viņu apgalvojumus attiecībā uz iespējamām Komisijas neprecizitātēm secinājumos, šie apgalvojumi tiek noraidīti kā nepamatoti.
(103)
Pēc faktu publiskošanas uzņēmums importētājs, kas sadarbojās, arī iebilda pret pasākumu atkārtotu piemērošanu.
(104)
Ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā PET lietotāju nozari, kas varētu ciest no PET cenu pieauguma, jo tiem nebūtu iespējas izmaksu pieaugumu novirzīt tālāk.
(105)
Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šī ieinteresētā persona nevarēja parādīt, kā praksē esošo pasākumu saglabāšana var izraisīt PET cenas pieaugumu Savienības tirgū un kādā mērā.
(106)
Jāatgādina, ka, ņemot vērā relatīvi zemo lietotāju līdzdalību šajā izmeklēšanā, dokumentos nav liecību par to, kā pasākumu turpināšana varētu nelabvēlīgi ietekmēt lietotājus.
(107)
Rezultātā, ņemot vērā pieejamo informāciju, tiek uzskatīts, ka pasākumu saglabāšanai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz PET cenām ES, un tādējādi importētāja uzņēmuma apgalvojums par negatīvu ietekmi uz lietotājiem ir noraidīts.
(108)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvo, ka Komisija nav pārbaudījusi pašreizējo pasākumu turpināšanas ietekmi uz PET fasēšanas uzņēmumiem un attiecīgi Savienības interešu analīze ir nepilnīga un nepareiza.
(109)
Šajā sakarā ir jāatgādina, ka pēc šā pārskata sākšanas atsaucās tikai septiņi lietotāji un šajā procedūrā pieejamā informācija neļauj veikt šīs Savienības apakšgrupas lietotāju interešu analīzi.
(110)
Pēc rezultātiem iesniegtie komentāri, ieskaitot fasēšanas uzņēmumu komentārus, nebija (kā norādīts 101. un 102. apsvērumā) pamatoti un tos nevarēja izmantot vispusīgākai analīzei attiecībā uz iesaiņošanas nozari.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(111)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, var secināt, ka nav vērā ņemamu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(112)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Iesniegto informāciju un piezīmes attiecīgi ņēma vērā, ja apstākļi to attaisnoja.
(113)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā ĶTR izcelsmes PET importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi.
(114)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai attiecīgā produkta importam, ko ražo šie uzņēmumi un tātad - minētās juridiskās personas. Tāda attiecīgā ražojuma imports, ko saražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav īpaši minēta 1. panta 2. punktā, tostarp struktūras, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz to attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(115)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (12) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes polietilēna tereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks un kurš patlaban atbilst KN kodam 39076020.
2. Antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ražojumiem, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
(EUR/t)
Taric papildu kods
ĶTR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Visi pārējie uzņēmumi
184
A999
3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms to ieviešanas brīvajā apritē un līdz ar to patiesībā maksātā vai maksājamā cena tiek sadalīta atbilstoši muitas vērtības noteiktajam lielumam saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (13), to antidempinga nodevas apjomu, kurš ir aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš minēto 2. punktu, samazina par tādu procentu, kas atbilst faktiski maksātai vai maksāmajai cenas daļai.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 17. novembrī