РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 803/2011
(2011. gada 4. augusts),
ar ko atceļ kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam un izbeidz procedūru attiecībā uz šādu importu pēc pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. panta 2. punktam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 18. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
2005. gada maijā, kad bija notikusi apvienota termiņa beigu un starpposma pārskatīšana (“apvienotā pārskatīšana”), Padome ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 (2) piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais ražojums”) un patlaban atbilst KN kodam ex29411010 un ex29419000. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 17,3 % līdz 32 %. Sākotnējos pasākumus noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2164/98 (3).
(2)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1176/2008 (4) grozīja kompensācijas maksājuma likmi, kas bija noteikta kādam Indijas eksportētājam.
1.2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija no diviem Savienības ražotājiem saņēma pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 18. panta 2. punktam sākt termiņa beigu pārskatīšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 713/2005. Pieprasījuma iesniedzēji DSM un Sandoz pārstāv būtisko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrētu plaša spektra antibiotiku ražošanas Savienībā.
(4)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu subsidēšanas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
(5)
Pirms sākt apvienoto termiņa beigu un starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu un 22. panta 1. punktu, Komisija informēja Indijas valdību (“IV”) par to, ka tā saņēmusi atbilstoši dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu. IV tika uzaicināta uz konsultācijām, kuru mērķis bija precizēt pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Uz šo uzaicinājumu IV atbildēja ļoti novēloti, tādēļ šādas konsultācijas nenotika.
1.3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2010. gada 12. maijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstoši pamatregulas 18. pantam.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Izmeklēšana saistībā ar subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(8)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un IV. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā attiecīgā ražojuma pieprasījumā minēto ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu Indijā, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noteikt, vai ir jāizmanto atlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Pieteicās tikai trīs ražotāji eksportētāji. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no trim savienības ražotājiem, trim ražotājiem eksportētājiem un no IV. Pārējie ražotāji neatsūtīja atbildes uz anketas jautājumiem un nesniedza citu informāciju. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā.
(12)
Viens no ražotājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācijas novērtējumā būtu jāietver arī dati no cita par Savienības ražotāju uzskatīta ražotāja. Tā kā tomēr konstatēja, ka minētais uzņēmums neražo izmeklējamo ražojumu, šo pieprasījumu noraidīja.
(13)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nīderlande), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā šie divi uzņēmumi tiek kopīgi saukti “DSM”,
-
Deretil S.A. (iepriekš DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spānija, saukts “Deretil”, kā arī
-
Sandoz GmbH, Kundla (Austrija), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā abi uzņēmumi tiek kopīgi saukti par “Sandoz”;
b)
ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, un
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
c)
Indijas valdība (“IV”):
-
Tirdzniecības ministrija, Ņūdeli.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 713/2005, proti, Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrātu, ampicilīna trihidrātu un cefaleksīnu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos un ko apzīmē ar KN kodiem ex29411000 un ex29419000 (“attiecīgais ražojums”).
(15)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, tāpat kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē.
3. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievads
(16)
Kā minēts iepriekš 11. apsvērumā, pieteicās trīs ražotāji eksportētāji un aizpildīja aptaujas anketu. Tomēr tikai divi no šiem trim ražotājiem eksportētājiem ziņoja, ka pārdevuši attiecīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(17)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika pētītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā domājams, ietver subsīdiju piešķiršanu.
Valsts līmeņa shēmas:
a)
iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”);
b)
piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);
c)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)
mērķa tirgus shēma (“FMS”);
e)
bezmuitas ievešanas atļauja (“DFIA”);
f)
uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”)/īpašās ekonomikas zonas (“SEZ”);
g)
eksporta kredītu shēma (“ECS”), kā arī
h)
shēma atbrīvojumam no ienākuma nodokļa (“ITES”).
Reģionālās shēmas:
i)
Punjab Industrial Incentive Scheme; un
j)
Gujarat Industrial Incentive Scheme.
(18)
Iepriekš a) līdz f) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro IV sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas Ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ĀTP dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (PIP), t. i., ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14. Pēdējais dokuments stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt IV arī nosaka ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 regulējošās procedūras Procedūru rokasgrāmatas I sējumā (attiecīgi “PR I 04-09” un “PR I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(19)
Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš g) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(20)
Iepriekš h) apakšpunktā minēto shēmu atbrīvojumam no ienākuma nodokļa pamato ar 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.
(21)
Iepriekš i) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Pendžabas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Pendžabas rūpniecības un veicināšanas politika.
(22)
Iepriekš j) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika.
3.2. Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)
a) Juridiskais pamats
(23)
Sīkāks shēmas apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 4.1.1.-4.1.14. punktā un PR I 04-09 un PR I 09-14 4.1.-4.30.A nodaļā.
b) Atbilstība
(24)
IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 25. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras pēc tiesību attiecināmības jomas. IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, IAS var izmantot starpproduktu piegādēm. IAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (EOR). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi gūt labumu no “nosacītā eksporta” saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (IIP) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.
c) Praktiskā īstenošana
(25)
Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:
i)
fiziskais eksports - tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Iepriekšējā atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu;
ii)
ikgadējais pieprasījums - šāda iepriekšēja atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Iepriekšējās atļaujas turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder pie šādas ražojumu grupas. Atļaujas turētājs var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder pie ražojumu grupas, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls;
iii)
starpproduktu piegādes - šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;
iv)
paredzamais eksports - šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā. Kā paskaidroja IV, “nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas SEZ;
v)
IIP - iepriekšējas atļaujas turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret IIP. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā IIP un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots iekšzemes piegādātājs. IIP indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). IIP mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū un kas importēti;
vi)
kompensācijas iekšzemes akreditīvs - šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs iepriekšēju atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai).
(26)
PIP laikā viens no diviem eksportētājiem, kas sadarbojās, ieguva koncesijas saskaņā ar IAS. Šis uzņēmums izmantoja apakšshēmu i) fiziskais eksports. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.
(27)
Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc iepriekšējas atļaujas saņemšanas. Pēc apvienotās pārskatīšanas termiņš ir pagarināts uz 36 mēnešiem (24 mēneši ar diviem pagarinājumiem, katrs no kuriem ir seši mēneši).
(28)
Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (4.26. un 4.30. nodaļa un PR I 04-09 un PR I 09-14 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.
(29)
Attiecībā uz IAS, ko PIP laikā izmanto fiziskā eksporta shēmai, IV nosaka ievedmuitas atvieglojumu un eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda iepriekšējā atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus norāda iepriekšējā atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu IV nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“IPSN”). Tādas standartnormas ir noteiktas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās izdod IV. Kopš apvienotās pārskatīšanas izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas ir pārskatītas un samazinātas, un PIP laikā galvenā izejmateriāla ievešanai un atkarībā no ražojuma un piegādes ceļa tās bija par 2,3 % līdz 16,1 % zemākas nekā apvienotās pārskatīšanas laikā.
(30)
Neskatoties uz šo izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu samazināšanu, tika konstatēts, ka vienam no attiecīgo ražojumu veidiem faktiskais patēriņš bija zemāks par IPSN. Turklāt tika konstatēts, ka uzņēmums nebija uzturējis patēriņa reģistru, kas minēts 28. apsvērumā (“23. papildinājums”) un ko varēja pārbaudīt neatkarīgs grāmatvedis. Neskatoties uz šīs prasības pārkāpšanu, uzņēmums guva labumu saskaņā ar IAS, kas turklāt, ņemot vērā konstatēto izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu pārāk augstus novērtējumu, pārsniedza tiesību normās noteikto.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(31)
IV un viens ražotājs eksportētājs iesniedza komentārus par IAS.
(32)
IV apgalvoja, ka attiecībā uz IAS runa ir par atļautu atmaksas vai atmaksas aizvietojuma shēmu ar pārbaudes sistēmu, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem un kas ir izveidota, lai pārraudzītu saikni starp izejvielām, kas importētas bez muitas nodokļiem, un eksporta galaproduktu. Turklāt IV apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulu var kompensēt tikai ievedmuitas atvieglojumus vai atmaksāšanu, kas pārsniedz to, kura uzlikta ievestajām izejvielām, kas patērētas eksportēto ražojumu ražošanā. Attiecībā uz pārbaudes sistēmu tā apgalvoja, ka ir izveidota atbilstoša pārbaudes sistēma. Šajā kontekstā IV atsaucās uz vairākiem pārbaudes elementiem, kas tai bija pieejami šādas pārbaudes veikšanai, tostarp uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām, kvantitatīvu informāciju par importa un eksporta dokumentiem un izpirkuma pārbaudi pēc importa un eksporta veikšanas. IV arī atgādināja, ka neizmantotu materiālu gadījumā shēma paredz pilnas nodokļa likmes samaksu kopā ar procentiem.
(33)
Ražotājam eksportētājam, kas bija izmantojis IAS pārdevumiem Savienībā, nebija komentāru par konstatējumiem saistībā ar aprakstu un praktisko īstenošanu, kā norādīts a) līdz c) iedaļā, bet tās apstrīdēja vairākus skaitļus subsīdiju summas aprēķinā. Tā kā pēc aprēķinu pārbaudes labojumi nebija vajadzīgi, šo jautājumu paskaidroja attiecīgajam uzņēmumam.
e) Secinājumi
(34)
Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., IV finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumu eksportētājam, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana.
(35)
Turklāt IAS fiziskajam eksportam pēc likuma nepārprotami ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.
(36)
Tāpēc šajā termiņa beigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). IV efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā - III pielikuma II daļas 2. punkts), lai gan šāda sistēma pastāv. Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās ir atzītas par pārāk dāsnām un konstatēts, ka labumu, kas iegūts, pārsniedzot noteikto, IV nav pieprasījusi atmaksāt. IV neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareiza faktiskā patēriņa reģistrēšana. Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja netiek piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, neskatoties uz to, ka zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā ir noteikta ar likumu, praksē tā netiek nodrošināta.
(37)
Tāpēc IAS fiziskajam eksportam ir kompensējama.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(38)
Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Saistībā ar to un ar IV apgalvojumu 32. apsvērumā tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāds pārmērīgs atbrīvojums no nodokļiem. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(39)
Subsīdijas summu eksportētājam, kas izmanto IAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzlikto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis), par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru izmantoja attiecīgajam produktam PIP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(40)
Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, ir 12,3 %.
3.3. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a) Juridiskais pamats
(41)
Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 4.3. punktā un PR I 04-09 un PR I 09-14 4. nodaļā.
b) Atbilstība
(42)
Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.
c) Praktiskā īstenošana
(43)
Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. 29. apsvērumu) un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav maksāta. DEPBS procentu likmes attiecīgajam ražojumam pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā amoksicilīna trihidrātam bija 8 % un ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam - 7 % un tāpēc jebkurā gadījumā augstākas nekā apvienotās pārskatīšanas laikā.
(44)
Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, IV vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtās priekšrocības līmeni.
(45)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.
(46)
Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski nav stingru termiņu, lai pieteiktos DEPBS kredītiem. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz PR I 04-09 un PR 09-14 4.47. punktā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 04-09 un PR 09-14 9.3. punktā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(47)
Tika konstatēts, ka šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja viens Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(48)
IV norādīja, ka saņēmējam piešķirto ieguvumu un subsīdijas kompensējamību var noteikt tikai tad, ja DEPBS atļaujas pārdod tirgū, jo labumu no tām var gūt, tikai pārdodot tās tirgū. Citiem vārdiem sakot, DEPBS kredīti nebūtu kompensējami, ja tos izmanto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm, ko izmanto kā izejmateriālus eksportēto preču ražošanai.
e) Secinājumi par DEPBS
(49)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir IV finanšu atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitu, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. DEPBS kredīts arī dod labumu eksportētājam, jo tas uzlabo tā likviditāti ne vien tad, ja licenci pārdod tirgū - kā apgalvoja IV -, bet arī tad, ja to izmanto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm.
(50)
Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(51)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksporta produktu, un vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kuri visas izejvielas iegādājas iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot par izejvielu, tik un tā ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar DEPBS.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(52)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un ko konstatēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī IV ir jāatceļ muitas nodokļi, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
(53)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā PIP.
(54)
Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, tādējādi nonākot pie subsīdiju summas (skaitītājs) atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.
(55)
Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirtas, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(56)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 6,9 %.
3.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(57)
Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 5. nodaļā un PR I 04-09 un PR I 09-14 5. nodaļā.
b) Atbilstība
(58)
Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.
c) Praktiskā īstenošana
(59)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam IV pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Šī shēma paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ĀTP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar nulles nodokļa likmi atbilstīgi EPCGS, bet tādā gadījumā laika periods eksporta pienākuma izpildei ir īsāks.
(60)
EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī - vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.
(61)
Tika konstatēts, ka abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(62)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā IV apstrīdēja EPCGS kompensējamību. Jo īpaši tā apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Viens ražotājs eksportētājs, kas bija saņēmis EPCGS subsīdijas, apgalvoja, ka šīs subsīdijas nebūtu vajadzējis ņemt vērā, jo tās nebūtu izmantotas, lai pirktu ražošanas līdzekļus attiecīgā ražojuma ražošanai.
e) Secinājums par EPCGS
(63)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir IV finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādu IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāmaksā. Bez tam muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(64)
Ir jānoraida apgalvojums, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Nav apstrīdams, ka EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas EPCGS licences nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Tādā gadījumā nav svarīgi, kad eksportēšanas saistība būs izpildīta. Jautājums par to, vai ražošanas līdzekļus izmanto, lai ražotu attiecīgo ražojumu, kā noteikts ĀTP 09-14 5.2. nodaļā, EPCGS atļauj importēt ražošanas līdzekļus pirmsražošanas, ražošanas un pēcražošanas posmam (tostarp complete knock-down (CKD)/semi knock-down (SKD) un datoru programmatūras sistēmas). Tāpēc ir skaidrs, ka arī uz precēm, ko neizmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, var attiecināt EPCGS. Turklāt konstatēja, ka eksporta pienākums saskaņā ar EPCGS tika izpildīts, eksportējot attiecīgo ražojumu. Tāpēc šo prasību noraida.
(65)
EPCGS shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek izmantoti eksporta produkcijas ražošanā.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(66)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā nozarē. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme aizdevumiem vietējā valūtā.
(67)
Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apjoms ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta darbības.
(68)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija 0,1-0,5 %.
3.5. Mērķa tirgus shēma (“FMS”)
a) Juridiskais pamats
(69)
Sīkāks FMS apraksts sniegts ĀTP 04-09 3.9.1.-3.9.2.2. punktā un ĀTP 09-14 3.14.1.-3.14.3. punktā, kā arī PR I 04-09 3.20.-3.20.3. punktā un PR I 09-14 3.8.-3.8.2. punktā.
b) Atbilstība
(70)
Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.
c) Praktiskā īstenošana
(71)
Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas PR I 04-09 un PR I 09 37-C papildinājumā, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķu veidu ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(72)
Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus.
(73)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), IV nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(74)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā IV apgalvoja, ka, ja kredīta tiesību sertifikātu pārdod tirgū, tā saņēmējam nesniegtu nekādus atvieglojumus un tādējādi tie nebūtu kompensējami. Apgalvoja, ka FMS kredīti nebūtu kompensējami, ja tos lieto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm, ko izmanto kā izejmateriālus eksportēto preču ražošanai. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kas bija izmantojis šo shēmu, apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar citām valstīm un Savienība to nevar kompensēt.
e) Secinājums par FMS
(75)
FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir IV finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt, neskatoties uz to, vai kredīta tiesību sertifikātu izmanto, lai kompensētu ievedmuitu, vai to pārdod tirgū, FMS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti.
(76)
Turklāt FMS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Tas, ka Savienības valstis neatbilst FMS, nav pretrunā ne shēmas praktiskajai īstenošanai, ne FMS priekšrocību izmantošanas veidam, kā norādīts 72. līdz 74. apsvērumā. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida.
(77)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no FMS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(78)
Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(79)
Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu PIP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija mazāka par 0,1 %.
3.6. Bezmuitas ievešanas atļauju (“DFIA”)
(80)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no DFIA shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.7. Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”)/īpašās ekonomikas zonas (“SEZ”)
(81)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no EOU/EPZ/SEZ shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šo shēmu analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.8. Eksporta kredītu shēma (“ECS”)
a) Juridiskais pamats
(82)
Sīka informācija par šo shēmu ir izklāstīta IRB galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem), kas bija adresēts visām Indijas komercbankām.
b) Atbilstība
(83)
Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu.
c) Īstenošana praksē
(84)
Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmi, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas to var prasīt no eksportētājiem. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (tā saucamais “iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai.
(85)
Kā norādīts IRB galvenajā apkārtrakstā, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.
d) Secinājums par ECS
(86)
ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 85. apsvērumā minētais IRB galvenais apkārtraksts, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirts šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansējuma aizņēmējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā.
(87)
Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne ASCM nav paredzēta maksa par publiskajiem pārskatiem, piemēram, IV veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā raksturotās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ IV. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo bankām ir saistoši tās paredzēti nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajā apkārtrakstā un IRB nolikumos par to, ka bankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(88)
Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti PIP laikā, un procentu likmi, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(89)
Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu PIP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija niecīga.
3.9. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)
(90)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no ITES shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.10. Punjab Industrial Incentive Scheme
(91)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no Punjab Industrial Incentive Scheme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.11. Gujarat Industrial Incentive Scheme
(92)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no Gujarat Industrial Incentive Scheme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.12. Kompensējamo subsīdiju apmērs
(93)
Kompensējamo subsīdiju apmērs, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas noteikumiem un izteikts atbilstīgi preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās no 7,5 % līdz 12,4 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.
(94)
Tāpēc uzskata, ka, ievērojot pamatregulas 18. pantu, PIP subsidēšana turpinājās.
3.13. Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(95)
Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka subsidēšana turpināsies vai atkārtosies.
(96)
Attiecībā uz šo ir jāatgādina, ka sadarbojās tikai divi zināmie ražotāji eksportētāji. Pieejamā Indijas un Savienības statistika nesniedz datus par to, cik liela ir šo eksportētāju tirdzniecības apjoma daļa no kopējā Indijas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma tirdzniecības apjoma Savienībā. Tomēr šie statistikas dati liecina, ka citi ražotāji būtu varējuši pārdot attiecīgo ražojumu Savienībā.
(97)
Tika konstatēts, ka PIP ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, turpināja izmantot kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja IV. Iepriekš analizētās subsīdiju shēmas piešķir atkārtotus labumus, un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas vai ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, vairs nesaņems labumu, izmantojot šīs shēmas.
(98)
Nav pieejama informācija, kas norādītu uz to, ka citi ražotāji eksportētāji neturpinātu gūt labumu no iepriekš analizētajām subsīdiju shēmām. Tādēļ ir secināts, ka turpinās subsidēšana valsts mērogā.
(99)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, tiek secināts, ka subsidēšana turpinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un ka, iespējams, turpināsies arī nākotnē.
4. RAŽOŠANAS APJOMS SAVIENĪBĀ
(100)
Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja šādi Savienības ražotāji: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA un Antibioticos S.A. Pieprasījuma iesniedzēji pieprasīja termiņa beigu pārskatu par spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem. Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta pieprasījumā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz to, tiek lēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms PIP bija 7 093 tonnas.
(101)
Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Tā kā līdzīgais ražojums, ko ražo trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir gandrīz 95 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā, šo ražotāju datus var uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari.
5. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
5.1. Iepriekšēja piezīme
(102)
Lai izvērtētu importa apjomus un cenu tendences, tika izmantota Eiropas Statistikas biroja atbilstoša statistika par Taric kodiem 2941101010, 2941102010 un 2941900030 attiecībā uz 2007. un 2008. gadu un par Taric kodiem 2941100010 un 2941900030 attiecībā uz 2009. un turpmākajiem gadiem.
(103)
Ņemot vērā Savienības ražotāju skaitu un to, ka viens Savienības ražotājs ražoja līdzīgo ražojumu atbilstīgi apstrādes līgumam ar citu ražotāju, informācija par Savienības ražošanas nozari vajadzības gadījumā ir norādīta indeksu vai sēriju veidā, lai aizsargātu datu konfidencialitāti.
5.2. Patēriņš Savienības tirgū
(104)
Savienības ražošanas nozare līdzīgo ražojumu pārdod nesaistītiem klientiem un pārdod/nodod to saistītiem uzņēmumiem turpmākai pārstrādei.
(105)
Tika uzskatīts, ka pārdošana nesaistītiem uzņēmumiem veido “brīvo tirgu”. Pārdošana/nodošana saistītiem uzņēmumiem tika uzskatīta par “iekšējo izmantošanu”.
(106)
Aprēķinot acīmredzamo attiecīgā un līdzīgā produkta patēriņu Savienībā, Komisija pievienoja:
-
izmeklējamā ražojuma kopējo importa apjomu Savienībā saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem,
-
Savienības ražošanas nozarē ražotā līdzīgā produkta Savienībā pārdotos apjomus,
-
līdzīgā produkta iekšējās izmantošanas apjomus Savienības ražošanas nozarē un
-
līdzīgā produkta citu zināmu Savienības ražotāju pārdošanas lēstos apjomus Savienībā.
(107)
Lai nepieļautu pārdošanas apjomu dubultu uzskaiti, pārdošana atbilstīgi apstrādes līgumam starp diviem Savienības ražotājiem iepriekš minētajā aprēķinā netika ietverta.
(108)
Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš ES palielinājās par 28 %.
Patēriņš (tonnās)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
6 601
7 021
7 783
8 423
Indekss
100
106
118
128
5.3. Imports no Indijas
5.3.1. Indijas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
Imports (tonnās)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
32,6
16,1
1,9
1,4
Indekss
100
49
6
4
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
45,5
3,7
15,5
14,5
Indekss
100
8
34
32
(109)
Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgā ražojuma importa apjoms no Indijas, kas laists brīvā apgrozībā, attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. 2008. gadā tika novērots ievērojams kritums par 51 procentu punktu, kam sekoja samazinājums par 43 procentu punktiem 2009. gadā.
(110)
Nedaudz atšķirīga tendence bija vērojama attiecībā uz importu “ievešana pārstrādei” režīmā, kam nepiemēro kompensācijas maksājumus un muitas nodokli. Laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam pēc sākotnēja 92 % krituma importa apjoms 2009. gadā pieauga un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija diezgan stabils.
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
25 863
28 934
34 758
19 200
Indekss
100
112
134
74
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
35 616
37 443
30 894
30 044
Indekss
100
105
87
84
(111)
Attiecīgā ražojuma no Indijas, kas laists brīvā apgrozībā, vidējā importa cena starp 2007. un 2009. gadu pieauga par 34 %, tad spēji kritās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz līmenim, kas par 26 % zemāks par 2007. gada līmeni. Arī importa cenas “ievešana pārstrādei” režīmā uzrādīja lejupslīdes tendenci un attiecīgajā periodā kritās par 16 %. Abu šo importa režīmu atšķirīgās cenu tendences izskaidrojamas ar dažādiem tā attiecīgā ražojuma, proti, cefaleksīna, veidiem, ko galvenokārt importēja un kas ir salīdzinoši dārgāks nekā citi veidi.
Indijas importa tirgus daļa
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indekss
100
46
5
3
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indekss
100
8
29
25
(112)
Indijas importa tirgus daļa - laišanai brīvā apgrozībā vai kas ražota režīmā “ievešana pārstrādei” - attiecīgajā periodā bija ļoti maza un abos gadījumos samazinājās.
(113)
Viens no Savienības ražotājiem norādīja, ka Indijas imports, kas pamatojās uz Eurostat datiem, bija aplēsts kļūdaini, jo Indijas eksporta statistika uzrāda lielākus eksporta apjomus nekā Eurostat dati. Šai sakarā jāatzīmē, ka importa statistikai Komisija parasti izmanto Eurostat datus. Vēl jānorāda, ka Indijas eksporta statistikas datos nav norādīti eksporta galamērķi un nav zināms, vai tas faktiski nonāk Savienībā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
5.3.2. Cenu samazinājums
(114)
Ņemot vērā ārkārtīgi mazo Indijas importa daudzumu, kas tika ievests Savienības tirgū laišanai brīvā apritē, nevarēja izdarīt nozīmīgu secinājumu saistībā ar cenu samazinājumu. Attiecībā uz importu “ievešana pārstrādei” režīmā konstatētā cenu samazinājuma starpība bija negatīva. Tomēr šis imports attiecās tikai uz mazāk nekā 10 tonnām un tikai uz vienu ražojuma veidu (cefaleksīnu), kas ir arī visdārgākais un vismazāk pārstāvētais ražojuma veids tirgū. Tāpēc secināja, ka importa “ievešana pārstrādei” režīmā dati par darījumiem nebija reprezentatīvi, lai pienācīgi aprēķinātu cenu samazinājumu, un nebija piemēroti turpmākai analīzei.
(115)
Viens no Savienības ražotājiem norādīja, ka abu importa veidu (imports laišanai brīvā apritē un imports “ievešana pārstrādei” režīmā) atsevišķa analīze neatbilst pieejai, kas tika ievērota iepriekšējās pārskatīšanas procesā un neatbilst arī konsekventai Komisijas praksei.
(116)
Šai sakarā jāatzīmē, ka - kā secināts 115. apsvērumā - daudzumi, kas tika importēti vai nu saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”, vai laišanai brīvā apgrozībā, nebija pietiekami, lai izdarītu nozīmīgus secinājumus. Tā kā kopējā daudzuma līmenis bija zems, šo secinājumu var attiecināt arī uz kopējo apjomu.
5.4. Imports no citām trešām valstīm
Trešo valstu imports
2007
2008
2009
PIP
Apjoms (tonnās)
Singapūra
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indekss
100
93
130
156
Ķīna
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indekss
100
128
241
253
Omāna
373,4
438,5
301,7
287,9
Indekss
100
117
81
77
Citas trešās valstis
67,8
327,5
74,2
73,2
Indekss
100
483
109
108
Kopā
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indekss
100
114
144
162
(117)
Izmeklējamā ražojuma imports no citām valstīm, bet ne no Indijas, attiecīgajā periodā pieauga par 62 %, tā tirgus daļai strauji palielinoties par vairāk nekā 10 procentu punktiem (no 37,6 % līdz 47,7 %), atbilstoši pieaugošajam patēriņam Savienības tirgū. Tādas eksportējošās valstis kā Singapūra, Ķīna un Omāna ir galvenie piegādātāji Savienības tirgum.
Vidējā importa cena par tonnu (EUR)
2007
2008
2009
PIP
Singapūra
44 218
36 590
27 007
22 485
Indekss
100
83
61
51
Ķīna
29 515
26 622
21 224
20 683
Indekss
100
90
72
70
Omāna
29 875
27 665
23 440
22 597
Indekss
100
93
78
76
Citas trešās valstis
38 324
35 987
45 628
46 938
Indekss
100
94
119
122
Kopā
39 020
32 953
25 193
22 385
Indekss
100
84
65
57
(118)
Vidējā importa cena no trešām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 43 %. Kaut gan galveno eksportējošo valstu (Singapūras, Ķīnas un Omānas) cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā par katru ražojumu atsevišķi bija zemākas par Savienības cenām apmēram par 20 % un šo valstu importa apjomus var uzskatīt par ievērojamiem, šāds imports par zemām cenām acīmredzot neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(119)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka vidējo importa cenu tendenču analīzē būtu vajadzējis ņemt vērā dažādus ražojumu veidus. Šai sakarā jāatzīmē, ka saskaņā ar standarta praksi arī cenu tendenču analīze ir jāveic, pamatojoties uz attiecīgo ražojumu, neņemot vērā katra ražojuma veida daļu. Vēl jāatzīmē, ka šai gadījumā netika izdarīti secinājumi, balstoties uz importa cenu tendencēm no trešām valstīm attiecīgajā periodā. Iepriekšminētais apgalvojums bija jānoraida.
(120)
Visi Savienības ražotāji apgalvoja, ka no Ķīnas un Omānas importē galvenokārt amoksicilīna trihidrātu veterinārai lietošanai un to būtu vajadzējis ņemt vērā, analizējot iepriekš minētās cenas. Šai sakarā jāatzīmē, ka izmeklējamais ražojums ir antibiotikas gan cilvēku, gan dzīvnieku vajadzībām. Turklāt informācija, kas paskaidroja šo apgalvojumu, nebija pamatota. Tāpēc iepriekšminētais apgalvojums bija jānoraida.
(121)
Viens no Savienības ražotājiem apšaubīja, vai amoksicilīna trihidrāta un ampicilīna trihidrāta cenu salīdzinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir pareizs, ņemot vērā to, ka Eurostat dati nenošķir šos divus ražojuma veidus. Šai sakarā konstatēts, ka šo divu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozares cenas ir ļoti līdzīgas, un bija pamats kopējam cenu salīdzinājumam.
(122)
Visi Savienības ražotāji apgalvoja, ka imports no Singapūras tika veikts, izmantojot iekšējās norēķinu cenas starp iesaistītajām pusēm. Iekļaujot šo importu, būtu sagrozītas vidējās cenas no citām trešām valstīm. Jāatzīmē, ka, neiekļaujot šo importu cenu salīdzinājumā, iepriekš minētais konstatējums par cenu samazinājuma starpību nebūtu būtiski mainījies un spēkā būtu secinājums, ka imports par zemām cenām neietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
5.5. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(123)
Lai noteiktu Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū, - pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa un rentabilitāte. Kur iespējams un piemērojams, šie konstatējumi tika attiecīgi salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu Savienības ražošanas nozares situācijas redzējumu.
(124)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum), jauda, jaudas izmantojums, uzskaite, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas, izaugsme un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā, vienalga, vai produkciju izmanto pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū.
(125)
Pēc tam, kad no kāda Savienības ražotāja bija saņemti komentāri par faktu un apsvērumu galīgo nodošanu atklātībā, pamatojoties uz ko tika ierosināts izbeigt pārbaudes procedūru, daži no ekonomiskajiem rādītājiem sekojošajos apsvērumos ir laboti. Šīs izmaiņas nemaina secinājumu par stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
5.5.1. Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jaudas indekss
100
100
104
107
Ražošanas indekss
100
95
96
98
Jaudas izmantošanas indekss
100
95
92
91
(126)
No 2007. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares jauda bija stabila, pirms tā no 2008. līdz 2009. gadam pieauga par 4 % un vēl par 3 procentu punktiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(127)
Tomēr ražošanas apjoms šim pieaugumam nesekoja, jo vienam no Savienības ražotājiem 2008. gadā bija neparedzētas tehniskās problēmas, un ražošanas apjoms samazinājās par 5 %, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tas pamazām atgriezās iepriekšējā līmenī.
(128)
Ražošanas jaudai pieaugot, vēlāk nedaudz krītoties, attiecīgajā periodā jaudas izmantošanas rādītājs nepārtraukti kritās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza līmeni, kas bija par 9 % zemāks nekā 2007. gadā.
5.5.2. Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa
5.5.2.1.
Pārdošana nesaistītām personām Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
97
93
99
Vidējās pārdošanas cenas indekss
100
121
104
104
Tirgus daļas indekss
100
90
79
78
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz zem 2007. gada līmeņa, 2009. gadā tas kritās par 7 % un vēlāk pieauga par sešiem procentu punktiem pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.
(130)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Vispirms 2008. gadā cenas strauji pieauga par 21 %, pēc tam, 2009. gadā, kritās par 17 procentu punktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija stabilas.
(131)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka Indijas importa ietekme uz cenām Savienības ražošanas nozarē nav pareizi novērtēta. Pirmkārt, jau 115. apsvērumā minēts, ka nav konstatēts cenu samazinājums. Turklāt, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Šādos apstākļos var uzskatīt, ka Indijas importam nav negatīvas ietekmes uz situāciju Savienības ražošanas nozarē.
(132)
Pārdošanas samazinājums nesaistītām personām Savienības tirgū ietekmēja tirgus daļas attīstību, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kritās par 22 procentu punktiem, salīdzinot ar 2007. gadu.
5.5.2.2.
Tirgus pašu vajadzībām Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
115
122
128
Vidējās pārdošanas cenas indekss pārdošanai pašu vajadzībām
100
100
111
110
Tirgus daļas indekss
100
109
104
100
(133)
Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām samazinājās, neskatoties uz pieaugošo pieprasījumu attiecīgajā periodā, pārdošana ierobežotā tirgū pieauga par 28 %.
(134)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tirgū pašu vajadzībām 2008. gadā pieauga par 9 procentu punktiem, pēc tam tā pakāpeniski kritās līdz 2007. gada līmenim.
5.5.2.3.
Pārdošana nesaistītām personām, pārdošana tirgū pašu vajadzībām un izmantošana pašu vajadzībām
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
107
108
114
Tirgus daļas indekss
100
100
92
90
(135)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopumā tika aprēķināta, saskaitot brīvā un iekšējās izmantošanas tirgus apjomus Savienībā. Kaut gan šis apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 14 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem, jo šajā periodā par 28 % pieauga tirgus patēriņš. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma.
5.5.3. Uzskaite
Krājumi
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
74
63
46
(136)
No 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumu līmenis kritās par 54 %, kas galvenokārt izskaidrojams ar pieaugušo pieprasījumu pēc izmantošanas pašu vajadzībām.
5.5.4. Rentabilitāte
5.5.4.1.
Rentabilitāte brīvajā tirgū
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
447
218
253
(137)
Savienības rūpniecības nozares pārdošanas rentabilitāte nesaistītām personām ES tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami uzlabojās par 153 procentu punktiem. Šo attīstību var izskaidrot ar vidējo cenu pieaugumu par 2 % un ražošanas izmaksu samazināšanos. Salīdzinot ar peļņas starpību, kas bija sasniegta pēdējās termiņa beigu izmeklēšanas pārskata izmeklēšanas periodā, peļņa pieauga par vairāk nekā 400 procentu punktiem.
(138)
Jāatzīmē, ka, izņemot 2007. gadu, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis pārsniedza mērķa peļņas starpību, kas bija noteikta iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, 10 % (mērķa peļņa) attiecīgajā periodā.
(139)
Divi no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka rentabilitāte nav noteikta pareizi, jo no to izmaksām bija atskaitīta saistīto piegādātāju peļņa. Šādā gadījumā konsekventa prakse ir atskaitīt to saistīto piegādātāju peļņu, kas iesaistīti izejvielu ražošanā. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
5.5.4.2.
Rentabilitāte no pārdošanas pašu vajadzībām
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
55
153
151
(140)
Savienības rūpniecības nozares rentabilitāte no pārdošanas pašu vajadzībām ES tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 51 %. Šo attīstību lielā mērā var izskaidrot ar cenu pieaugumu vidēji par 10 %. Ņemot vērā to, ka šī cenu tendence pamatojas uz iekšējām norēķinu cenām, no iepriekšminētā nevajadzētu izdarīt nozīmīgus secinājumus.
5.5.5. Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
2007
2008
2009
PIP
Ieguldījumu indekss
100
246
342
129
Ieguldījumu ienesīguma indekss
100
233
52
62
Naudas plūsmas indekss
100
236
83
107
(141)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās. Ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas jaudas pieaugumu gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum.
(142)
Izmeklēšanā arī atklājās, ka attiecīgajā periodā bija samazinājušies ienākumi no ieguldījumiem, proti, no ražojuma pārdošanā iegūtās neto peļņas pirms nodokļu nomaksas, kas izteikta kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz ražojumu.
(143)
Naudas plūsma attiecīgajā periodā pieauga par 7 %, jo rentabilitātes samazinājumu varēja kompensēt, samazinot krājumus attiecīgā perioda otrajā pusē.
5.5.6. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātības indekss
100
106
111
109
Produktivitātes indekss
100
89
87
89
Algu indekss
100
104
106
106
(144)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga par 9 %, kas atbilst ieguldījumiem ražošanas jaudā, turpretim vidējās algas palielinājās tikai par 6 %. Produktivitāte visumā samazinājās par 11 %, jo vienam no Savienības ražotājiem bija neparedzētas tehniskās problēmas.
5.5.7. Kompensējamo subsīdiju daudzums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas
(145)
Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu, faktiskās subsidēšanas daudzuma ietekmi nevar uzskatīt par vērā ņemamu.
(146)
Kopš pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas un attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares situācija ir ievērojami uzlabojusies. Tāpēc var izdarīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi pilnībā atgūties no iepriekšējās subsidēšanas.
5.6. Secinājums par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli
(147)
No 2007. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms bija nenozīmīgs. Izņemot dažus kaitējuma rādītājus (tirgus daļa, ražošanas apjoms un ienākums no ieguldījumiem), lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā mainījās pozitīvi, tostarp rentabilitāte (+ 153 %), pārdošanas cena (+ 4 %), pārdošanas apjoms (+ 14 %), nodarbinātība (+ 10 %) un ieguldījumi (+ 29 %). Izņemot 2007. gadu, Savienības tirgū sasniegtais peļņas līmenis pārsniedza mērķa peļņas starpību, kas bija noteikta iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, 10 %. Pozitīvā tendence, ko uzrāda lielais rādītāju vairums, ir galvenokārt izskaidrojama ar Savienības ražošanas nozares uzticamību un ar ilgtermiņa attiecībām ar klientiem, ko tā attīstījusi pēdējos gados, kā arī ar cenu līmeni, ko tā spējusi izveidot tirgū.
(148)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka cenu un peļņas tendenču analīzē vajadzētu ņemt vērā izejvielu trūkumu 2007. un 2008. gadā. Ražotājs apgalvoja, ka izejvielu trūkuma dēļ 2008. gadā un mazākā mērā 2009. gadā bija novērojams īpašs cenu un peļņas pieaugums. Šai gadījumā, kā redzams 5.5.2.1. un 5.5.4.1. tabulā, īpašs cenu un peļņas līmenis attiecināms tikai uz 2008. gadu. Peļņas līmeni, kas sasniegts 2009. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, acīmredzot vairs nav ietekmējis izejvielu trūkums. Paliek spēkā 139. apsvēruma secinājums par to, ka peļņa visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņas līmeni.
(149)
Attiecībā uz pārdošanu ierobežotā tirgū Savienības ražošanas nozares izvēle pārdot daļu tās produkcijas ierobežotajā tirgū nodrošināja tai augstu ražošanas jaudas izmantošanas līmeni un deva iespēju Savienības ražošanas nozarei pārdalīt pastāvīgās izmaksas un būt konkurētspējīgai.
(150)
Jāsecina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, uzskatāms, ka attiecīgajā periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums.
5.7. Subsidētā importa ietekme
(151)
Ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā Savienībā importēja nelielu attiecīgā ražojuma apjomu, subsidētais imports neietekmēja Savienības ražošanas nozares rezultātus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatāms, ka ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav cietusi būtisku kaitējumu.
6. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(152)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, jo lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem šajā periodā uzrādīja pozitīvas tendences. Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka kaitējums atkārtosies.
6.1. Attiecīgās valsts rezerves jauda
(153)
Izmeklēšanā konstatēja, ka jaudas izmantojums trīs Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, sasniedza ļoti augstu līmeni pārskata izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz minēto, rezerves jaudas, kuras varētu novirzīt uz Savienības tirgu, atsakoties no pasākumiem, šķiet, ir ierobežotas.
(154)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā vairāki Savienības ražotāji apgalvoja, ka Indijā ir lielas jaudas rezerves un ka Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudas izmantošanas rādītājs neatspoguļo situāciju Indijas nozarē visumā. Viens no Savienības ražotājiem pat apgalvoja, ka septiņu vadošo Indijas eksportētāju rezerves jauda attiecas uz apjomiem, kas ir daudz lielāki par Savienības brīvā tirgus patēriņu.
(155)
Šai gadījumā vispirms jāuzsver, ka trīs Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudas izmantošanas rādītājs bija svērtais vidējais aprēķins, kas pamatojās uz pārbaudītiem datiem un kas īpaši bija saistīts ar attiecīgo produktu. Turklāt šie trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija lielražotāji, kas ir septiņu Indijas eksportētāju skaitā, kurus prasītājs nosauca par “vadošajiem”. Tieši otrādi, Savienības ražotāju iesniegtie dati par šo septiņu Indijas ražotāju rezerves jaudu galvenokārt pamatojās uz “tirgus zināšanām”, un tos nevarēja pamatot ar faktiskiem pierādījumiem, kaut gan tas bija konkrēti norādīts. Tāpēc šī informācija netika ņemta vērā, un, pamatojoties uz pieejamajiem pārbaudāmajiem datiem, tika konstatēts, ka rezerves jauda Indijā, visticamāk, ir ierobežota.
6.2. Indijas ražotāju eksportētāju eksporta politika
(156)
Pamatojoties uz Indijas oficiālās statistikas datiem, tika konstatēts, ka cenas eksporta pārdevumiem desmit galvenajiem Indijas eksporta tirgiem bija vidēji apmēram par 20 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas Savienības tirgū pārskata izmeklēšanas periodā. Šīs Indijas eksporta cenas atbilst citu galveno Savienības tirgus dalībnieku cenām, kā paskaidrots 119. apsvērumā. Konstatēja, ka zemu cenu importam no šīm citām valstīm attiecīgajā periodā nav negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares rezultātiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas eksporta cenas nevarētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, jo tā jau konkurē ar citām eksportējošām valstīm ar tādu pašu cenu veidošanas praksi un nozare necieš būtisku kaitējumu.
(157)
Divi Savienības ražotāji izteica viedokli, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāji eksportu, kas pašlaik tiek pārdots citos tirgos, novirzītu uz Savienību, ņemot vērā Savienības tirgus cenu pievilcību. Pirmkārt, jāatzīmē, ka gadījumā, ja Indijas ražotāji novirzītu eksportu uz Savienību, tiem vajadzētu konkurēt ar citām trešām valstīm, kuras jau eksportē ievērojamus daudzumus uz Savienību. Otrkārt, kā minēts 119. apsvērumā, ir secināts, ka imports no trešām valstīm par cenām, kas līdzīgas Indijas eksporta cenām uz citiem tirgiem, nav ietekmējušas Savienības ražošanas nozares rezultātus. Pamatojoties uz minēto, uzskata, ka gadījumā, ja Indijas eksporta daudzumi uz ES palielinātos un cenas būtu līdzīgas cenām citos eksporta tirgos, Savienības ražošanas nozare neciestu būtisku kaitējumu.
(158)
Divi Savienības ražotāji arī apgalvoja, ka tādēļ, ka ASV ir importa aizliegumi konkrētām Indijas antibiotiku rūpnīcām, uz Savienības tirgu var tikt novirzīti papildu daudzumi. Tomēr šai gadījumā paliek spēkā iepriekšējā apsvērumā izteiktie secinājumi par iespējamu eksporta novirzīšanu.
6.3. Tirgus pašu vajadzībām
(159)
Neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā tirgus pašu vajadzībām aptvēra 50 līdz 60 % no Savienības ražošanas nozares tirgus pašu vajadzībām un brīvā tirgus, tajā pašā laikā patēriņš Savienības ražošanas nozares tirgū pašu vajadzībām pieauga par vairāk nekā 20 %. Ņemot vērā šā tirgus raksturu un apmērus, uzskata, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tirgu izmantošanai pašu vajadzībām neietekmētu iespējamais Indijas eksporta pieaugums un tas turpinātu nodrošināt augstas jaudas izmantošanas rādītājus un apjomradītos ietaupījumus Savienības ražošanas nozarei.
6.4. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(160)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tika secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidētais imports no Indijas neradītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā uzrādīja pozitīvas tendences, neskatoties uz ievērojamu un pieaugošu citu valstu importu, kura cenas bija līdzīgas Indijas eksportam uz citām valstīm. Tāpēc tika secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, būtisks kaitējums neatkārtotos.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
(161)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka būtu vajadzējis veikt Savienības interešu pārbaudes analīzi. Tā kā bija secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, Savienības interešu pārbaude nav vajadzīga. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
8. ĪPAŠĀ UZRAUDZĪBA
(162)
Ņemot vērā secinājumu par subsidēšanas turpināšanās iespējamību, kā minēts 100. apsvērumā, un tās ietekmi uz tirdzniecības plūsmām nākotnē, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importa apjomu. Ja šajos daudzumos notiktu izmaiņas, Komisija apsvērs, kādi pasākumi jāveic.
(163)
Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.
9. IZBEIGŠANA
(164)
Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, uzskata par lietderīgu atcelt kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam.
(165)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, ar ko pamatots Komisijas lēmums izbeigt izmeklēšanu, un tām bija iespēja iesniegt komentārus. Saņemtie komentāri tika iztirzāti šā dokumenta attiecīgajās iedaļās un nebija tādi, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo izbeidz termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas maksājumu par noteiktām importētām Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotikām, kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex29411000 un ex29419000, kas tika uzsākta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. panta 2. punktu, un atceļ spēkā esošos pasākumus Indijas izcelsmes importam.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 4. augustā