РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 28. septembris),
ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un atmaksā summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums noteiktajiem pagaidu maksājumiem
(2010/577/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu Savienībā. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 (3) (“pagaidu regula”) 2010. gada 1. jūnijā noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās dažu polietilēntereftalāta veidu produkcijas Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(4)
Paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (4) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.
2. Turpmākā procedūra
(5)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām.
(6)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu pēc pagaidu informācijas izpaušanas mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(7)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem plānoja ieteikt procedūras izbeigšanu un to summu atmaksu, kas bija iemaksātas kā drošības nauda par noteiktajiem pagaidu maksājumiem (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
(8)
Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti secinājumi.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(9)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un pilnīga un ka tāpēc kaitējuma analīze ir nepilnīga. Īpaši tika apgalvots, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka, mākslīgi sadalot uzņēmuma grupas atsevišķās juridiskās vienībās, izlasē netiktu iekļauti daži vadošie tirgus uzņēmumi (Artenius, M&G Polimeri) un ka neatbilstoša bija izlases izveides metodika, jo izlasē bija iekļautas divas uzņēmumu grupas. Tika arī apgalvots, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija neviena ražotāja, kurš pārdotu pietiekamus daudzumus attiecīgā ražojuma kādam saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes saskaņā ar apgalvojumu nevarēja novērtēt reālo Savienības ražošanas nozares piegādes spēju, un tās neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt viens uzņēmums, kurš nesniedza visu vajadzīgo informāciju, tika izslēgts no izlases, tāpēc saskaņā ar apgalvojumu izlasē iekļauto uzņēmumu saražotā produkcija veidoja tikai 28 % no attiecīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Minētās personas apgalvoja, ka izveidotā izlase statistikas ziņā nav derīga.
(10)
Saistībā ar iebildi, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ, vēlreiz jāuzsver, ka atlasē pieteicās 14 Savienības ražotāji, kuri pārstāv astoņas uzņēmumu grupas. Ievērojot objektīvi lielo ES ražotāju skaitu, kuri sadarbojās, proti, 14, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu piemēroja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izlasē bija iekļauti pieci atsevišķi uzņēmumi, kuru ražošana bija izvietota sešās dažādās vietās.
(11)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jānorāda, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kuri ir daļa no uzņēmumu grupas, ar noteikumu, ka tie ir reprezentatīvi un tie atsevišķi sagatavo finanšu pārskatus. Pretējā gadījumā, pārbaudot visus četrpadsmit pie astoņām uzņēmumu grupām piederošos ES ražotājus, būtu bijis neiespējami laikus pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē tika iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šai gadījumā piemērotajai atlases veikšanas metodikai, proti, ņemt vērā lielākos reprezentatīvos apjomus, kas pārdoti klientiem Eiropas Savienībā.
(12)
Uzņēmuma Indorama grupai izmeklēšanas periodā bija divas dažādas ražotnes - viena Nīderlandē un otra Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst piemērotajai atlases veikšanas metodikai, jo šīs ražotnes juridiskā un finansiālā ziņā veidoja vienu uzņēmumu. Uzņēmums Equipolymers, kuram bija divas atsevišķas ražotnes, kas izmeklēšanas periodā ražoja PET (viena Itālijā un otra - Vācijā), sniedza konsolidētus rādītājus par abām ražotnēm. Tā kā, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tos bija iespējams pārbaudīt, šīs procedūras mērķiem tika nolemts šos konsolidētos rādītājus pieņemt un Equipolymers uzņēmumus, kuri ražo PET, uzskatīt par vienu uzņēmumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē jāiekļauj vadošie tirgus uzņēmumi Artenius un M&G Polimeri, tiek norādīts, ka neviens no to atsevišķajiem uzņēmumiem nebija pieskaitāms uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem ES klientiem.
(13)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija iekļauts ražotājs, kurš galvenokārt ražo patēriņam iekšzemes tirgū, jānorāda, ka Savienības interešu analīzes ietvaros var pārbaudīt piegādes spēju, ja šāds apgalvojums tiktu izdarīts, un ka šim nolūkam no ražošanas apjoma var izdalīt pašu vajadzībām veikto patēriņu. Tādējādi atsevišķu kaitējuma faktoru pārbaudei nav vajadzības šādu ražotāju iekļaut izlasē. Turklāt Savienības interešu analīzē var novērtēt divkāršo interesi, kas izriet no tā, ka uzņēmums vienlaikus ir gan ražotājs, gan pārstrādātājs ES. Tas, ka uzņēmums vienlaikus ir gan attiecīgā ražojuma ražotājs, gan pārstrādātājs ES, nav saistīts ar darbību Savienības ražošanas nozarē, kur par etalonu tiek izmantoti pārdošanas apjomi nesaistītiem patērētājiem ES. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.
(14)
Attiecībā uz apgalvojumu par izlases reprezentativitāti kopumā, vēlreiz jāuzsver, ka izlasē iekļauto uzņēmumu skaita samazināšana līdz četriem uzņēmumiem reprezentativitāti samazināja no 65 % līdz 47 % no visiem pārdevumiem, ko bija veikuši visi ražotāji, kuri sadarbojās. Šo četru uzņēmumu saražotā produkcija veidoja 52 % no produkcijas Savienībā. Tā uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi, ņemot vērā pārdevumus neatkarīgiem patērētājiem ES.
(15)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase statistiski nav derīga, kā alternatīva tam tiek norādīts, ka pamatregulas 17. panta 1. punktā ir skaidri noteikts, ka izlase jāveido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdevumu apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt.
(16)
Tā kā nav citu piezīmju par šiem konstatējumiem, pagaidu regulas 3.-10. apsvērums tiek apstiprināts.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(17)
Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 12. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā polietilēntereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.
(18)
Turklāt pagaidu regulas 14. apsvērumā norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanā konstatēto PET, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, un PET, ko attiecīgās valstis ražo, pārdod iekšzemes tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi.
(19)
Izmeklējamais ražojums tika uzskatīts par viendabīgu, tāpēc netika sīkāk nodalīti dažādi šā ražojuma veidi dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanai.
(20)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jānodala dažādi PET veidi atkarībā no dažādā viskozitātes rādītāja, kas ir būtisks lielums, lai noteiktu dažādo saražoto PET veidu izmantojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāpieņem, un tika attiecīgi pielāgota dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanas metodika.
C. DEMPINGS
(21)
Kā paskaidrots 20. apsvērumā, tika pielāgota dempinga starpības aprēķināšanas metodika, un tagad katrai attiecīgajai valstij tiek aprēķināta dempinga starpība atsevišķi katram ražojuma veidam.
1. Irāna
1.1. Normālā vērtība
(22)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 16.-18. apsvērumā izskaidrotā metodika.
1.2. Eksporta cena
(23)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 19. apsvērumā izskaidrotā metodika.
1.3. Salīdzinājums
(24)
Pagaidu regulas 23. apsvērumā norādīts, ka Irānas eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt Irānu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Piezīmēs attiecībā uz pagaidu regulu uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanas iestādei, nevis eksportētājam jānodrošina taisnīgs normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu var koriģēt arī atšķirības citos faktoros, ja redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību, jo īpaši - ka patērētāji pastāvīgi šo faktoru atšķirību dēļ iekšzemes tirgū maksā dažādas cenas. Tā kā ražotājam eksportētājam jāpierāda citu faktoru pastāvēšana, šis apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu regulas 20.-23. apsvērumā izskaidrotā metodika tiek apstiprināta.
1.4. Dempinga starpība
(25)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 24. un 25. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(26)
Irānai galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 26,8 %.
2. Pakistāna
2.1. Normālā vērtība
(27)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 27.-29. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.2. Eksporta cena
(28)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 30. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.3. Salīdzinājums
(29)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 31. un 32. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.4. Dempinga starpība
(30)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 33. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(31)
Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, uzņēmumam Novatex Limited, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(32)
Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.
3. Apvienotie Arābu Emirāti
3.1. Normālā vērtība
(33)
Pēc tam, kad mainījās 20. un 21. apsvērumā izskaidrotā metodika, mainījās arī parastās tirdzniecības aprites pārbaudes rezultāti attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem, kā paskaidrots pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā. Tādējādi, ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu konkrētajam ražojuma veidam.
(34)
Ja attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdevumu, tika uzskatīts, iekšzemes tirgū nebija pārdoti pietiekami daudzumi šā ražojuma veida, lai iegūtu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai.
(35)
Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas konkrētam ražojuma veidam, ko ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(36)
Nosakot normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs.
3.2. Eksporta cena
(37)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 39. apsvērumā izskaidrotā metodika.
3.3. Salīdzinājums
(38)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 40. un 41. apsvērumā izskaidrotā metodika.
3.4. Dempinga starpība
(39)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 42. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(40)
Vienīgajam AAE ražotājam eksportētājam, uzņēmumam JBF RAK LLC, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(41)
Tā kā attiecīgo ražojumu AAE ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš Savienībā
(42)
Nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu Savienībā. Tāpēc pagaidu regulas 45.-50. apsvērums tiek apstiprināts.
2. Imports no attiecīgajām valstīm
2.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(43)
Vēlreiz jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 52. apsvērumā minēto Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, tāpēc šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radīja no AAE un Irānas veiktais imports, par kuru provizoriski konstatēts, ka tas notika par dempinga cenām.
(44)
Tā kā turpmākajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka arī AAE konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis no Irānas veiktais imports par dempinga cenām. Tāpēc nav veikts šāda importa kumulatīvais novērtējums.
2.2. Attiecīgā importa apjoms
(45)
Attiecīgā ražojuma par dempinga cenām veiktā importa apjoms ES 2006. gadā bija diezgan neliels, bet līdz izmeklēšanas periodam tas pakāpeniski palielinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza 55 500 tonnu. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no Irānas palielinājās vairāk nekā divas reizes, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl vairāk nekā par 100 procentu punktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par gandrīz 130 procentu punktiem.
1. tabula
2006
2007
2008
IP
Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indekss (2006 = 100)
100
227
341
472
Tirgus daļa Irānas importam par dempinga cenām
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Avots: Eurostat dati.
2.3. Attiecīgā importa tirgus daļa
(46)
Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas 2006. gadā bija 0,4 % un visā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam - par 0,5 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam - vēl par 0,5 procentu punktiem. Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas izmeklēšanas periodā bija 1,9 %.
2.4. Cenas
i) Cenu dinamika
(47)
Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz IP. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena nemainījās, 2008. gadā tā samazinājās par 2 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā pazeminājās vēl par 9 procentu punktiem.
2. tabula
2006
2007
2008
IP
Cena importam no Irānas (euro par tonnu)
1 033
1 034
1 008
920
Indekss
100
100
98
89
Avots: Eurostat dati.
ii) Cenu samazinājums
(48)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Irānas eksportētājs iebilda, ka tam noteiktā kaitējuma starpība ir pārāk liela, jo bija noteikta pārāk maza vidējā svērtā vienības pārdošanas cena, tādējādi nepareizi aprēķinot tirdzniecības līmeņa korekciju. Taču netika piedāvāta citāda tirdzniecības līmeņa korekcijas kvantitatīvā noteikšana. Pagaidu aprēķiniem izmantotā tirdzniecības līmeņa pamatā bija fiksēta summa par tonnu jeb komisijas maksa, ko iekasēja sadarbībā iesaistītais importētāja aģents un kas veidoja 1 % no vidējās CIF cenas. Cita informācija par šo korekciju nav pieejama, tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt saskaņā ar minētās personas apgalvojumu izrādījās, ka pēcimportēšanas izmaksām noteiktā 2 % likme bija pārāk zema. Saistībā ar šo vēlreiz jāuzsver, ka neviens importētājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tāpēc bija neiespējami pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tā kā nebija citas informācijas, tad piemēroja iepriekšējās procedūrās izmantoto likmi.
(49)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek nepārprotami apstiprināts, ka Irānas izcelsmes Savienībā pārdoto ražojumu dempinga cenas bija par 3,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(50)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma nav, jo saskaņā ar apgalvojumu nepareizi izveidotās izlases dēļ rezultātus nevarēja attiecināt uz visu Savienības ražošanas nozari. Kā piemēru tās minēja to, ka viens (izlasē neiekļauts) uzņēmums bija norādījis, ka tas izmantoja vairāk nekā 100 % no savas jaudas, kas skaidri norādīja uz kaitējuma neesamību. Tiek norādīts, ka iesniegtā informācija ir iegūta no dokumentiem, ko šis uzņēmums bija iesniedzis biržas iestādēm, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija nesaskan ar dokumentācijā atrodamo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā, ņemot vērā vienu pašu viena Eiropas Savienības ražotāja jaudas izmantojumu, tas nevar mainīt konstatējumus par kaitējumu, kas izdarīti, ņemot vērā visus pārējos rādītājus attiecībā uz kaitējumu izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un pārējiem ES ražotājiem.
(51)
Citu apgalvojumu vai piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63.-82. apsvērums.
4. Secinājums par kaitējumu
(52)
Konkrētu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.-85. apsvērumā izklāstītais secinājumus par kaitējumu.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(53)
No Irānas par dempinga cenām veiktā importa apjoma pieaugums, kas no 2006. gada līdz IP gandrīz pieckāršojās, un tam atbilstošais Savienības tirgus daļas pieaugums par 1,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (3,2 % IP) parasti sakrita ar saimnieciskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc var secināt, ka imports par dempinga cenām no Irānas ietekmēja kaitējumu, kas tika konstatēts Savienības ražošanas nozarē.
(54)
Jānorāda, ka paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā tika konstatēts, ka kopējais subsidētais imports no Irānas, Pakistānas un AAE bija radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(55)
Savukārt, ņemot vērā no Korejas un Pakistānas importētos ievērojamos apjomus un zemās cenas, atbilstoši pagaidu regulas 94. un 96. apsvērumā minētajam tiek apstiprināts, ka šis imports arī zināmā mērā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(56)
Turklāt šajā procedūrā ievērojami importa daudzumi no AAE (aptuveni 150 000 tonnu) tika pārdoti par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(57)
Vienlaikus Irānas importa tirgus daļa 2006. un 2007. gadā bija mazāka par 1 %, un arī izmeklēšanas periodā tā bija tikai gandrīz 2 % jeb 55 000 tonnu.
(58)
Turklāt jānorāda, ka Irānas ražotājam noteiktais cenu samazinājums bija zemāks nekā importam no AAE, uz kuru neattiecās dempings.
2. Secinājums par cēloņsakarību
(59)
Jāsecina, ka, lai gan iepriekšminētā analīze liecina, ka Irānas izcelsmes importam par dempinga cenām bija negatīva ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, šī ietekme, aplūkojot atsevišķi, nebija tik nozīmīga, lai to varētu uzskatīt par būtisku atbilstoši pamatregulas 3. panta 6. punkta prasībām.
F. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(60)
Izmeklēšana parādīja, ka no Pakistānas un AAE importētais attiecīgais ražojums netika pārdots par dempinga cenām. Tāpēc procedūru attiecībā uz Pakistānu un AAE pārtrauc, nenosakot pasākumus.
(61)
Izmeklēšana parādīja, ka no Irānas importētais attiecīgais ražojums tika pārdots par dempinga cenām, un tas zināmā radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(62)
Tomēr atbilstoši 59. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka imports no Irānas tik nelabvēlīgi neietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, lai kaitējumu varētu uzskatīt par būtisku.
(63)
Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka Irānas izcelsmes imports par dempinga cenām nebija radījis būtisku kaitējumu, tiek secināts, ka procedūra arī attiecībā uz Irānu jāizbeidz, nenosakot pasākumus.
(64)
Summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas noteikts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010, ir jāatmaksā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.
2. pants
Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 472/2010. Ar šo tiek atmaksātas summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 noteikts tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 28. septembrī