РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1233/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 декември 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 663/2009 за създаване на програма за подпомагане на икономическото възстановяване чрез предоставяне на финансова помощ от Общността на проекти в областта на енергетиката
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 194, параграф 1, буква в) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 663/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) чрез предоставяне на финансов пакет от 3,98 милиарда евро за 2009 и 2010 г.
(2)
Настоящият регламент не следва да засяга целта за предоставяне до края на 2010 г. на възможно най-голямо количество от финансовия пакет от 3,98 милиарда евро на подпрограмите, посочени в глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009. Въпреки това беше установено, че за част от тази сума няма да бъдат поемани задължения по тези подпрограми.
(3)
В духа на стратегията „Европа 2020“ за устойчив растеж и работни места и в съответствие с пакета от мерки на ЕС в областта на климата и енергията и плана за действие от 2006 г. за енергийна ефективност, развитието на други възобновяеми енергийни източници и насърчаването на енергийната ефективност биха допринесли за екологосъобразен растеж, изграждане на конкурентоспособна и устойчива икономика и справяне с изменението на климата. Като подкрепя тези политики, Съюзът ще създаде нови работни места и възможности за „зелен“ пазар и ще насърчи по този начин развитието на конкурентоспособна, сигурна и устойчива икономика. Сътрудничеството между различните нива на управление („управление на множество равнища“) е от първостепенно значение в този контекст.
(4)
Осигуряването на повече финансови стимули представлява ключов компонент за намаляване на ограниченията от високите първоначални разходи и за стимулиране на устойчиви подобрения в областта на енергетиката. Поради тези причини следва да бъде създаден специален финансов механизъм („механизмът“) за използване на средствата съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, за които не могат да бъдат поети задължения до края на 2010 г. Създаването на механизма следва да се разглежда в контекста на предложената от Комисията инициатива за финансиране на устойчиво развита енергия. Този механизъм следва да подпомогне развитието на енергийна ефективност и на проекти за възобновяема енергия и да улесни финансирането на инвестиционни проекти в областта на енергийната ефективност и възобновяемата енергия от местни, регионални и национални публични органи, по-специално в градска среда. В този процес следва да се обърне внимание на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове и Кохезионния фонд, Европейската програма за подпомагане в областта на енергетиката на местно равнище (ELENA) и Европейския фонд за регионално развитие съгласно Регламент (ЕО) № 397/2009 (4), за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
(5)
Помощта за инвестиции за устойчива енергетика може да бъде най-ефективна и от най-голяма полза, когато е насочена към местното равнище. Въпреки това в надлежно обосновани случаи вероятно е по-ефективно тя да бъде насочена към националното равнище, например поради причини, свързани с наличността или функционирането на съответни административни структури.
(6)
За да се увеличи максимално въздействието на финансирането от Съюза в краткосрочен план, механизмът следва да се управлява от един или от няколко финансови посредници, например международни финансови институции. Подборът на тези финансови посредници следва да се извърши въз основа на доказаните им способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин с цел максимално увеличаване на участието, във възможно най-кратък срок, на други публични и частни инвеститори и постигане на най-високия ливъридж между финансирането от Съюза и общата инвестиция, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. При все това, в период на финансови и икономически кризи, които имат особено неблагоприятно въздействие върху финансите на местните и регионалните органи, следва да се гарантира, че затрудненото бюджетно положение на тези органи не възпрепятства възможностите им за достъп до финансовите средства.
(7)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 663/2009 инвестиционни проекти следва да бъдат финансирани от механизма, само ако имат бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в рамките на Съюза, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове. Подобни инвестиционни проекти допринасят за екологосъобразен растеж, за развитието на конкурентоспособна, свързана, устойчива и съобразена с околната среда икономика, както и за защитата на заетостта, създаването на работни места и справянето с изменението на климата, в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Критериите, предвидени в Регламент (ЕО) № 663/2009, следва изцяло да се прилагат към подбора и допустимостта на проектите, финансирани по този механизъм. Географският баланс на проектите също следва да се вземе предвид като съществен компонент, за да се гарантира въздействието на настоящия регламент върху икономическото възстановяване на територията на Съюза и за да се отбележи признаването на факта, че в някои държави-членки проектите не са били финансирани или са били частично финансирани съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009.
(9)
Поради изискването за икономическо въздействие на настоящия регламент в краткосрочен план времето между получаването на заявление за проект и окончателното решение по този въпрос не следва да надвишава шест месеца.
(10)
Индивидуалните правни ангажименти за изпълнение на бюджетните задължения съгласно глава IIа следва да бъдат поети до 31 март 2011 г.
(11)
Механизмът не следва да създава прецедент по отношение на използването на общия бюджет на Съюза и евентуални бъдещи мерки за финансиране, включително в енергийния отрасъл, а следва да бъде считан за изключителна мярка, приета в период на икономически трудности.
(12)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза разходите, направени съгласно глава II от Регламент (ЕО) № 663/2009, следва да станат допустими от 13 юли 2009 г., тъй като много кандидати са поискали допустимостта на разходите да започне да тече от внасянето на заявлението за отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с член 112 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (5) („Финансовия регламент“). Разходите, направени съгласно глава IIа, следва да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.
(13)
Поради спешната необходимост от мерки във връзка с икономическата криза, настоящият регламент следва да влезе в сила непосредствено след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 663/2009
Регламент (ЕО) № 663/2009 се изменя, както следва:
1.
В член 1 се добавя следният параграф:
„Настоящият регламент предвижда създаването на финансов механизъм („механизмът“) за подпомагане на инициативи за енергийна ефективност и възобновяема енергия.“
2.
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Индивидуалните правни ангажименти съгласно глава II за изпълнение на поетите през 2009 и 2010 г. бюджетни задължения се поемат до 31 декември 2010 г. Индивидуалните правни ангажименти по глава IIа се поемат до 31 март 2011 г.“;
б)
добавя се следният параграф:
„3. Финансовите посредници, описани в приложение II, се стремят да предоставят цялото финансиране, налично в механизма в резултат на принос от страна на Съюза, на инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия в срок до 31 март 2014 г. След тази дата не се предоставя финансиране от принос на Съюза. Цялото финансиране от принос на Съюза, което не бъде предоставено от финансовите посредници до 31 март 2014 г., се връща в общия бюджет на Съюза. Финансирането от принос на Съюза, предоставено на инвестиционни проекти, остава инвестирано за определен период от време, който не може да бъде удължаван след 31 март 2034 г. Съюзът има право на възвръщаемост на своите инвестиции в механизма за периода на съществуване на механизма, пропорционално на своя принос в механизма и в съответствие със своите права на акционер.“
3.
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IIa
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
Член 21а
Финансиране, за което не могат да бъдат поети задължения съгласно глава II
1. Финансовите средства, които в съответствие с член 3, параграф 2 не могат да бъдат предмет на индивидуални правни ангажименти съгласно глава II, в размер на 146 344 644,50 EUR се отпускат за посочения в член 1, четвърта алинея механизъм с цел да се разработят подходящи инструменти за финансиране в сътрудничество с финансовите институции, така че да се предостави значителен стимул на проектите за енергийна ефективност и за експлоатация на възобновяеми енергийни източници.
2. Механизмът се прилага в съответствие с приложение II. Разпоредбите на член 23, параграф 1 не се прилагат спрямо механизма.
3. Рисковата експозиция на Съюза по отношение на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, се ограничава до размера на финансовия принос на Съюза към механизма, определен в параграф 1, без да възникват допълнителни задължения по общия бюджет на Съюза.“
4.
Член 22 се заличава.
5.
Член 23 се изменя, както следва:
а)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Помощта по ЕЕПВ покрива само свързаните с проекта разходи, извършени от бенефициерите и, по отношение на проекти по член 9, от трети лица, отговорни за реализацията на проекта. Разходите, направени съгласно глава II, могат да бъдат допустими, считано от 13 юли 2009 г.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„2а. Финансовата помощ, предоставяна съгласно глава IIа, покрива разходи, свързани с инвестиционни проекти и техническа помощ за проекти за възобновяема енергия и енергийна ефективност, които разходи са направени от посочените в приложение II, част А, точка 3 бенефициери. Тези разходи могат да бъдат допустими, считано от 1 януари 2011 г.“
6.
Член 27 се изменя, както следва:
а)
вмъква се следният параграф:
„1а. До 30 юни 2013 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен доклад за оценка на мерките, предприети съгласно глава IIа, като отделя особено внимание на:
а)
разходната ефективност, ефекта на ливъридж и допълващия характер, показани от механизма;
б)
доказателствата за добро финансово управление;
в)
степента, в която механизмът е постигнал определените в настоящия регламент цели;
г)
степента, в която е необходимо да се продължи подпомагането по механизма за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
При целесъобразност и особено ако оценката от страна на Комисията на мерките, предприети по глава IIа, е положителна, средносрочният междинен доклад за оценка се придружава от законодателно предложение за продължаване действието на механизма.“;
б)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите доклад за оценка на резултатите, постигнати от ЕЕПВ в съответствие с член 27, параграф 4 от Финансовия регламент.“
7.
В член 28 се добавя следната алинея:
„Докладът включва информация относно всички режийни разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, създаден съгласно глава IIа.“
8.
Приложението се преименува на „Приложение I“ и се добавя следното приложение:
„ПРИЛОЖЕНИЕ II
ФИНАНСОВ МЕХАНИЗЪМ
А. Прилагане на финансовия механизъм за устойчиви енергийни проекти
1. Обхват на механизма
Финансовият механизъм („механизма“) се използва за развитието на енергоспестяване, енергийна ефективност и проекти за възобновяема енергия и улеснява финансирането на инвестиции в тези области от местни, регионални и в надлежно обосновани случаи, национални публични органи. Механизмът се прилага в съответствие с разпоредбите относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане.
Механизмът се използва за устойчиви енергийни проекти, по-специално в градска среда. Това включва по-специално проекти относно:
а)
обществени и частни сгради, включващи решения за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия, включително решения, които се базират на използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ);
б)
инвестиции в комбинирано производство на топлинна енергия и електроенергия (CHP) с висока енергийна ефективност, включително комбинирано микропроизводство, и районни мрежи за отопление/охлаждане, по-специално от възобновяеми енергийни източници;
в)
децентрализирани възобновяеми енергийни източници, внедрени в местна среда, и тяхното интегриране в електроенергийните мрежи;
г)
микропроизводство от възобновяеми енергийни източници;
д)
чист градски транспорт за подпомагане на повишаването на енергийната ефективност и интегриране на възобновяемите енергийни източници, с особено внимание към обществения транспорт, задвижваните с електрическа тяга и водород превозни средства и намаляването на емисиите на парникови газове;
е)
местна инфраструктура, включително енергоспестяващо осветление на външните обществени инфраструктури, като улично осветление, решения за съхранение на електричество, интелигентно отчитане и интелигентни електропреносни мрежи, при които се използва целият потенциал на ИКТ;
ж)
технологии в областта на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници с иновативен и икономически потенциал, като се използват най-добрите налични процедури.
Механизмът може да се използва и за предоставяне на стимули и техническа помощ, както и за повишаване на осведомеността на местните, регионалните и националните органи, за да се осигури оптимално използване на структурните фондове и Кохезионния фонд, по-специално в областите на енергийната ефективност и подобренията, свързани с възобновяемата енергия за жилищни и други видове сгради. Механизмът подпомага икономически и финансово обосновани инвестиционни проекти с цел възстановяване на инвестициите, отпуснати по механизма, и привличане на публични и частни инвестиции. Така механизмът може, наред с другото, да включва предоставяне и разпределяне на капитал за заеми, гаранции, акции и други финансови продукти. Освен това до 15 % от финансирането, посочено в член 21а, може да се използва за предоставяне на техническа помощ на местните, регионалните или националните органи по време на фазата на разработване и на първоначално разгръщане на технологии, свързани с проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия.
2. Взаимодействия
При предоставянето на финансова или техническа помощ се обръща внимание и на взаимодействието с други финансови ресурси, налични в държавите-членки, като структурните фондове, Кохезионния фонд и ELENA, за да се избегне припокриването с други финансови инструменти.
3. Бенефициери
Бенефициерите на механизма са публични органи, за предпочитане на местно и регионално равнище, или публични или частни субекти, действащи от името на тези публични органи.
Б. Сътрудничество с финансови посредници
1. Подбор и общи изисквания, включително разходи
Механизмът се създава в сътрудничество с един или няколко финансови посредници и е отворен за участие от страна на подходящи инвеститори. Подборът на финансовите посредници се извършва въз основа на доказаните от тях способности да използват финансирането по най-ефикасния и ефективен начин в съответствие с правилата и критериите, предвидени в настоящото приложение.
Комисията гарантира, че общият размер на режийните разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма, включително таксите за управление и другите допустими разходи, фактурирани от финансови посредници, остава възможно най-малък в съответствие с най-добрите практики за подобни инструменти, като същевременно се запазва необходимото качество на механизма.
Финансовият принос на Съюза към механизма се осъществява от Комисията в съответствие с разпоредбите, предвидени в членове 53 и 54 от Финансовия регламент.
Финансовите посредници отговарят на съответните изисквания относно възлагането на задачи по изпълнението на бюджета, предвидени във Финансовия регламент и в правилата за неговото прилагане, по-специално що се отнася до правилата за възлагане на поръчки, вътрешния контрол, отчетността и външния одит. На тези финансови посредници не се предоставят никакви други средства освен такси за управление или разходи, свързани с изграждането и прилагането на механизма.
Подробните срокове и условия за изграждането на механизма и неговите рамкови условия, включително наблюдението и контрола, се посочват в едно или повече споразумения между Комисията и финансовите посредници.
2. Достъп до информация
Механизмът предоставя онлайн достъп до всички сведения относно управлението на програмата, които са от значение за заинтересованите страни. Това включва по-специално процедури за кандидатстване, информация относно най-добрите практики и преглед на проектите и докладите.
В. Условия за финансиране и критерии за допустимост и подбор
1. Обхват на финансирането
В съответствие с настоящото приложение механизмът се ограничава до финансиране на:
а)
инвестиционни проекти, които оказват бързо, измеримо и съществено въздействие върху икономическото възстановяване в ЕС, повишената енергийна сигурност и намаляването на емисиите на парникови газове; и
б)
техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и/или възобновяема енергия.
2. Фактори, които да бъдат взети предвид
Що се отнася до подбора на проекти, специално внимание се отделя на географския баланс.
Що се отнася до финансирането на инвестиционни проекти, дължимо внимание се отделя на достигането на значителен коефициент на ливъридж между общата инвестиция и финансирането от Съюза, за да се привлекат значителни инвестиции в Съюза. Въпреки това коефициентът на ливъридж за отделните инвестиционни проекти може да варира в зависимост от редица фактори, като например действителния размер и вида на проекта, както и местните условия, включително размера и финансовия капацитет на бенефициера.
3. Условия за достъп на публични органи до финансиране по механизма
Публичните органи, които отправят искане за финансиране на инвестиционни проекти или за техническа помощ за проекти за енергийна ефективност и възобновяема енергия, отговарят на следните условия:
а)
те са поели или са в процес на поемане на политически ангажимент за смекчаване на изменението на климата, включително, ако е целесъобразно, конкретни цели, свързани например с повишаване на енергийната ефективност и/или с увеличаване на използването на енергия от възобновяеми източници;
б)
те или работят за разработването на многогодишни стратегии за смекчаване на изменението на климата и постигане на целите си, ако е целесъобразно, или участват в многогодишна стратегия на местно, регионално или национално равнище за смекчаване на изменението на климата;
в)
те се съгласяват да носят публична отговорност за напредъка в общата си стратегия.
4. Критерии за допустимост и подбор на инвестиционни проекти, финансирани по механизма
Инвестиционните проекти, финансирани по механизма, отговарят на следните критерии за допустимост и подбор:
а)
обоснованост и техническа адекватност на подхода;
б)
обоснованост и разходоефективност на финансирането за цялостната инвестиционна фаза на действието;
в)
географски баланс на всички проекти, попадащи в обхвата на настоящия регламент;
г)
степен на зрелост, определена като достигане на инвестиционния етап и свързана със значителни капиталови разходи възможно най-скоро;
д)
степен, до която липсата на достъп до финансиране задържа изпълнението на действието;
е)
степен, в която финансирането по механизма ще стимулира публичното и частното финансиране;
ж)
количествено социално-икономическо въздействие;
з)
количествено екологично въздействие.
5. Критерии за допустимост и подбор на проекти за техническа помощ, финансирани по механизма
Проекти за техническата помощ, финансирани по механизма, отговарят на критериите за допустимост и подбор, посочени в точка 4, букви а), в), д), е) и ж).“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 15 декември 2010 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1233/2010
(2010. gada 15. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 1. punkta c) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (3) izveidoja Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), 2009. un 2010. gadam piešķirot finansējumu EUR 3,98 miljardu apmērā.
(2)
Šī regula nedrīkstētu skart mērķi līdz 2010. gada beigām Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā noteiktajām apakšprogrammām piešķirt iespējami daudz no EUR 3,98 miljardu lielā finansējuma. Tomēr ir konstatēts, ka daļa no šīs summas netiks piešķirta minētajām apakšprogrammām.
(3)
Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai un atbilstoši ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam un 2006. gada energoefektivitātes rīcības plānam atjaunojamo energoresursu turpmāka attīstība un energoefektivitātes sekmēšana veicinātu videi draudzīgāku izaugsmi, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izveidi un klimata pārmaiņu novēršanu. Sekmējot šīs politikas jomas, Savienība radīs jaunas darba vietas un videi draudzīga tirgus iespējas, tādējādi veicinot konkurētspējīgas, drošas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību. Šajā sakarā būtiska ir sadarbība starp dažādiem pārvaldības līmeņiem (daudzlīmeņu pārvaldība).
(4)
Lielāka finanšu stimula nodrošināšana ir galvenais aspekts, lai mazinātu ierobežojumus, ko rada augstas iepriekšējās izmaksas, un veicinātu ilgtspējīgus uzlabojumus enerģētikas jomā. Tādēļ būtu jāizveido mērķtiecīgs finanšu instruments (“instruments”), lai izmantotu Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā paredzēto finansējumu, ko nevar piešķirt līdz 2010. gada beigām. Instrumenta izveidē būtu jāņem vērā arī Komisijas ierosinātā ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva. Šim instrumentam būtu jāatbalsta energoefektivitātes attīstība un atjaunojamās enerģijas projekti, kā arī jāveicina vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ieguldījumu finansēšana energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši pilsētvidē. Šajā procesā būtu jāpievērš uzmanība sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, Eiropas vietējā enerģijas atbalsta instrumentu (ELENA) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 397/2009 (4), lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem finanšu instrumentiem.
(5)
Ieguldījumu atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas jomā var būt visefektīvākais un sniegt vislielākos ieguvumus, ja tas tiek īstenots vietējā līmenī. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos īstenošana valsts līmenī var izrādīties efektīvāka, piemēram, tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar attiecīgu administratīvo struktūru esamību vai darbību.
(6)
Lai palielinātu ES finansējuma īstermiņa ietekmi, instruments būtu jāpārvalda vienam vai vairākiem finanšu starpniekiem, piemēram, starptautiskajām finanšu iestādēm. Izvēle būtu jāizdara, pamatojoties uz finanšu starpnieku apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu tā, lai iespējami drīz nodrošinātu citu publiskā un privātā sektora ieguldītāju maksimālu līdzdalību un panāktu spēcīgāko sviras efektu starp Savienības finansējumu un kopējo ieguldījumu, tādējādi sekmējot būtisku ieguldījumu palielināšanos Savienībā. Tomēr finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kam ir īpaši negatīva ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldības iestāžu finansēm, būtu jānodrošina, ka šo iestāžu sarežģītā budžeta situācija nemazina iespēju saņemt līdzekļus.
(7)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo instrumentu būtu jāfinansē tikai tie ieguldījumu projekti, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Šādi ieguldījumu projekti veicina videi draudzīgu izaugsmi, konkurētspējīgas, integrētas, ilgtspējīgas un videi draudzīgas ekonomikas attīstību, kā arī nodarbinātības aizsardzību, darba vietu radīšanu un klimata pārmaiņu novēršanu saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.
(8)
Būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 663/2009 noteiktie kritēriji, lai izvēlētos saskaņā ar šo instrumentu finansējamos projektus un noteiktu to atbilstību prasībām. Kā būtisku elementu vajadzētu ņemt vērā arī projektu ģeogrāfiskā izvietojuma līdzsvaru, lai nodrošinātu, ka šī regula ietekmē ekonomikas atlabšanu visā Savienībā, un atzīstot, ka atsevišķās dalībvalstīs projekti nav finansēti vai ir tikai daļēji finansēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu.
(9)
Ņemot vērā šīs regulas vēlamo īstermiņa ekonomisko ietekmi, laika posms no projekta pieteikuma saņemšanas līdz galīgajam lēmumam par to nedrīkstētu būt ilgāks par sešiem mēnešiem.
(10)
Līdz 2011. gada 31. martam būtu jāuzņemas atsevišķas juridiskas saistības IIa nodaļā paredzēto budžeta saistību izpildei.
(11)
Šim instrumentam nevajadzētu kļūt par precedentu attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izmantošanu un iespējamiem turpmākiem finansēšanas pasākumiem, tostarp enerģētikas jomā, bet gan tas būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu, kas pieņemts ekonomiski grūtā laikā.
(12)
Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija, jo daudzi pieteikumu iesniedzēji saskaņā ar 112. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) (“Finanšu regula”), ir pieprasījuši izdevumus uzskatīt par attiecināmiem, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas. Izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 IIa nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.
(13)
Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 663/2009
Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo groza šādi.
1.
Regulas 1. pantā pievieno šādu daļu:
“Ar šo regulu paredz izveidot finanšu instrumentu (“instruments”), lai atbalstītu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas iniciatīvas.”
2.
Regulas 3. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“2. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei uzņemas līdz 2010. gada 31. decembrim. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar IIa nodaļu uzņemas līdz 2011. gada 31. martam.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“3. Regulas II pielikumā aprakstītie finanšu starpnieki dara visu iespējamo, lai ieguldījumu projektiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem līdz 2014. gada 31. martam piešķirtu visu instrumenta finansējumu, kas ir pieejams no Savienības ieguldījuma. Pēc minētā datuma finansējumu no Savienības ieguldījuma nepiešķir. Visu finansējumu no Savienības ieguldījuma, ko finanšu starpnieki līdz 2014. gada 31. martam nav piešķīruši, atgriež Savienības vispārējā budžetā. Finansējums no Savienības ieguldījuma, kurš ir piešķirts ieguldījumu projektiem, tiek ieguldīts uz noteiktu laika posmu, kas nevar būt ilgāk par 2034. gada 31. martu. Savienība ir tiesīga saņemt procentus no ieguldījumiem instrumentā visu instrumenta pastāvēšanas laiku proporcionāli veiktajam ieguldījumam un atbilstoši savām dalībnieka tiesībām.”
3.
Regulā iekļauj šādu nodaļu:
“IIa NODAĻA
FINANŠU INSTRUMENTS
21.a pants
Finansējums, ko nevar piešķirt saskaņā ar II nodaļu
1. Finansējumu, par kuru saskaņā ar 3. panta 2. punktu nevar uzņemties atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu par summu EUR 146 344 644,50 apmērā, novirza 1. panta ceturtajā daļā minētajam instrumentam, lai sadarbībā ar finanšu iestādēm izstrādātu piemērotus finansēšanas instrumentus, kas ļautu būtiski veicināt energoefektivitātes projektus un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas projektus.
2. Instrumentu īsteno saskaņā ar II pielikumu. Regulas 23. panta 1. punktu instrumentam nepiemēro.
3. Savienības atbildība attiecībā uz instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām attaisnotajām izmaksām, nepārsniedz šā panta 1. punktā minēto Savienības ieguldījuma summu 1. punktā minētajā instrumentā un nevar radīt nekādas citas saistības pret Savienības vispārējo budžetu.”
4.
Regulas 22. pantu svītro.
5.
Regulas 23. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“2. Ar EEPEA finansējumu sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem un, saistībā ar projektiem, kurus finansē atbilstīgi 9. pantam, arī trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. Izdevumus, kas radušies saistībā ar II nodaļu, var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija.”;
b)
iekļauj šādu punktu:
“2.a Finansiālā palīdzība, kas sniegta saskaņā ar IIa nodaļu, attiecas uz izdevumiem, kuri saistībā ar ieguldījumu projektiem un tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem ir radušies II pielikuma A daļas 3. punktā aprakstītajiem saņēmējiem. Šādus izdevumus var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.”
6.
Regulas 27. pantu groza šādi:
a)
iekļauj šādu punktu:
“1.a Komisija līdz 2013. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma novērtējuma ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:
a)
instrumenta izmaksu lietderība, sviras efekts un papildināmība;
b)
pareizas finanšu pārvaldības esamība;
c)
cik lielā mērā ar instrumentu ir sasniegti šajā regulā izklāstītie mērķi;
d)
cik lielā mērā projektiem saistībā ar energoefektivitāti un no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju ir vajadzīgs turpmāks atbalsts no instrumenta.
Vidusposma novērtējuma ziņojumam vajadzības gadījumā un jo īpaši tad, ja Komisijas novērtējums par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, ir pozitīvs, pievieno tiesību akta priekšlikumu par instrumenta darbības turpināšanu.”;
b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti ar EEPEA, saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu.”
7.
Regulas 28. pantam pievieno šādu daļu:
“Ziņojumā iekļauj informāciju par visām pieskaitāmajām izmaksām, kas saistītas ar atbilstoši IIa nodaļai izveidotā instrumenta izveidošanu un īstenošanu.”
8.
Regulas pielikums kļūst par I pielikumu, un tai pievieno šādu pielikumu:
“II PIELIKUMS
FINANŠU INSTRUMENTS
A. Finanšu instrumenta īstenošana ilgtspējīgas enerģijas projektiem
1. Instrumenta darbības joma
Finanšu instrumentu (“instruments”) izmanto, lai izstrādātu energotaupības, energoefektivitātes attīstību un atjaunojamās enerģijas projektus, kā arī ar to veicina vietējo, reģionālo un pienācīgi pamatotos gadījumos valsts iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās. Instrumentu īsteno saskaņā ar budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas noteikumiem, kas paredzēti Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.
Instrumentu izmanto ilgtspējīgas enerģijas projektiem, jo īpaši pilsētvidē. Tas jo īpaši ietver projektus saistībā ar:
a)
sabiedriskām un privātām ēkām ar energoefektivitātes un/vai atjaunojamās enerģijas risinājumiem, tostarp risinājumiem, kuru pamatā ir informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izmantošana;
b)
ieguldījumiem augstas energoefektivitātes koģenerācijā, tostarp mikrokoģenerācijā, un centralizētajos apkures/dzesēšanas tīklos, jo īpaši tajos tīklos, kur izmanto atjaunojamos enerģijas avotus;
c)
decentralizētiem vietējiem atjaunojamās enerģijas avotiem un to iekļaušanu elektrotīklu infrastruktūrā;
d)
mikroģenerācijai, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus;
e)
ekoloģisku pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu un transportlīdzekļiem, ko darbina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūta elektroenerģija un ūdeņradis, lai atbalstītu energoefektivitātes palielinājumu un atjaunojamo enerģijas avotu integrāciju, un īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu;
f)
vietējo infrastruktūru, tostarp efektīvu sabiedriskās infrastruktūras ārējo apgaismojumu, piemēram, ielu apgaismojumu, elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumiem, viedām mērierīcēm un viediem tīkliem, kas maksimāli izmanto IKT;
g)
energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, kurām ir jauninājumu un ekonomikas potenciāls un kurās tiek izmantoti labākie pieejamie procesi.
Instrumentu var izmantot stimulu nodrošināšanai un tehniskajai palīdzībai, kā arī valsts, vietējo un reģionālo pašvaldību iestāžu informētības paaugstināšanai, lai nodrošinātu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu optimālu izmantošanu, jo īpaši jomās saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas uzlabojumiem dzīvojamās ēkās un citu veidu ēkās. Ar instrumentu atbalsta ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus, lai pārfinansētu ieguldījumus, kas piešķirti no instrumenta, un piesaistītu valsts un privātos ieguldījumus. Tādējādi šo instrumentu var cita starpā izmantot sagatavošanai un kapitāla piešķiršanai aizdevumiem, garantijām, pašu kapitālam un citiem finanšu produktiem. Turklāt līdz 15 % no 21.a pantā minētā finansējuma var izlietot, lai sniegtu tehnisku palīdzību vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu izveidē un sākotnējā tehnoloģijas izvēršanas fāzē saistībā ar šādiem projektiem.
2. Sinerģija
Piešķirot finansiālu vai tehnisku palīdzību, uzmanība jāpievērš arī sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem finanšu resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, kā arī ELENA instrumentu, lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem instrumentiem.
3. Atbalsta saņēmēji
Instrumenta atbalsta saņēmēji ir valsts iestādes - vēlams, lai tās būtu vietējās un reģionālās iestādes, - un valsts vai privāti uzņēmumi, kas darbojas šo valsts iestāžu vārdā.
B. Sadarbība ar finanšu starpniekiem
1. Atlase un vispārējas prasības, tostarp izmaksas
Instrumentu izveido sadarbībā ar vienu vai vairākiem finanšu starpniekiem, un tajā var piedalīties atbilstīgi ieguldītāji. Finanšu starpniekus izvēlas, pamatojoties uz viņu apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu saskaņā ar šajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.
Komisija nodrošina, lai ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu saistīto pieskaitāmo izmaksu, tostarp pārvaldības maksu un citu attaisnoto izmaksu, kopsumma, par kuru finanšu starpnieki ir iesnieguši rēķinus, būtu iespējami maza, ievērojot paraugpraksi saistībā ar līdzīgiem instrumentiem un vienlaikus nodrošinot vajadzīgo instrumenta kvalitāti.
Eiropas Savienības ieguldījumu instrumentā īsteno Komisija atbilstoši Finanšu regulas 53. un 54. pantā izklāstītajiem noteikumiem.
Finanšu starpnieki nodrošina atbilstību attiecīgajām budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma noteikumiem, iekšējo kontroli, grāmatvedību un ārējo revīziju. Šiem finanšu starpniekiem atlīdzina tikai pārvaldības maksas un izmaksas, kas saistītas ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu.
Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus par instrumenta izveidi un darbību, tostarp attiecībā uz uzraudzību un kontroli, nosaka, Komisijai un finanšu starpniekiem noslēdzot vienu vai vairākas vienošanās.
2. Informācijas pieejamība
Instruments tiešsaistē dara pieejamu visu ieinteresētajām personām svarīgo informāciju par programmu pārvaldību. Tas jo īpaši ietver pieteikšanās procedūras, informāciju par paraugpraksi un projektu un ziņojumu pārskatu.
C. Finansēšanas nosacījumi, attiecināmības un atlases kritēriji
1. Finansējuma joma
Saskaņā ar šo pielikumu ar instrumentu finansē tikai:
a)
ieguldījumu projektus, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; un
b)
tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem.
2. Apstākļi, kas jāņem vērā
Attiecībā uz projektu atlasi īpašu uzmanību pievērš ģeogrāfiskajam līdzsvaram.
Attiecībā uz ieguldījumu projektiem pienācīgu uzmanību pievērš spēcīga sviras efekta nodrošināšanai starp kopējo ieguldījumu un Savienības finansējumu, lai būtiski palielinātu ieguldījumus Savienībā. Tomēr sviras efekta faktors dažādiem ieguldījumu projektiem var atšķirties, jo tas ir atkarīgs no dažādiem aspektiem, piemēram, projekta faktiskā apmēra un veida, kā arī no vietējiem apstākļiem, tostarp saņēmēja lieluma un finansiālajām iespējām.
3. Nosacījumi valsts iestāžu piekļuvei instrumenta finansējumam
Valsts iestādēm, kas prasa finansējumu ieguldījumu projektiem vai tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem, jāatbilst šādiem nosacījumiem:
a)
tās ir paudušas vai gatavojas paust politisku apņemšanos mazināt klimata pārmaiņas, attiecīgā gadījumā ietverot konkrētus mērķus, piemēram, attiecībā uz lielāku energoefektivitāti un/vai tādas enerģijas izmantošanu, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem;
b)
tās vai nu gatavojas izstrādāt daudzgadu stratēģijas, lai mazinātu klimata pārmaiņas un attiecīgā gadījumā sasniegtu savus mērķus, vai arī piedalās daudzgadu stratēģijā vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, lai mazinātu klimata pārmaiņas;
c)
tās piekrīt, ka tās būs publiski atbildīgas par savas vispārējās stratēģijas rezultātiem.
4. Attiecināmības un atlases kritēriji ieguldījumu projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu
Ieguldījumu projekti, ko finansē saskaņā ar šo instrumentu, atbilst šādiem attiecināmības un atlases kritērijiem:
a)
pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;
b)
finansējuma nodrošinājums un izmaksu lietderība visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam;
c)
visu to projektu ģeogrāfiskais līdzsvars, uz kuriem attiecas šī regula;
d)
gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic pēc iespējas ātrāk;
e)
cik lielā mērā līdzekļu trūkums kavē darbības īstenošanu;
f)
cik lielā mērā instrumenta finansējums stimulē publiskā un privātā sektora finansējumu;
g)
kvantitatīva sociālekonomiskā ietekme;
h)
kvantitatīva ietekme uz vidi.
5. Attiecināmības un atlases kritēriji tehniskās palīdzības projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu
Tehniskās palīdzības projekti, ko finansē ar šo instrumentu, atbilst 4. punkta a), c), e), f) un g) apakšpunktā minētajiem attiecināmības un atlases kritērijiem.”
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī