РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 580/2010 НА СЪВЕТА
от 29 юни 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 452/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 452/2007 (2) („първоначалния регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна. Мерките се състоят от адвалорно мито ad valorem в размер на 9,9 %.
1.2. Искане за преразглеждане
(2)
През август 2008 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане на основание член 11, параграф 3 от основния регламент („междинно преразглеждане“). Комплектоването на искането приключи през декември 2008 г. Искането, чийто обхват беше ограничен до разглеждането на дъмпинга, е отправено от украинския производител износител Eurogold Industries Ltd. („заявителя“ или „ЕGI“). Заявителят оказа съдействие при разследването, в хода на което се стигна до констатациите и заключенията, изложени в първоначалния регламент („първоначалното разследване“). Приложимото антидъмпингово мито спрямо заявителя, който е единственият известен производител износител на разглеждания продукт в Украйна, е в размер на 9,9 %.
(3)
В искането си заявителят изтъква, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят е представил prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
1.3. Започване на преразглеждане
(4)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на междинно преразглеждане, Комисията реши да започне частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, чийто обхват да бъде ограничен до разглеждане на дъмпинга, доколкото това се отнася до EGI. На 9 април 2009 г. Комисията публикува известие за започване на преразглеждане в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известие за започване на преразглеждане“) и започна разследване.
1.4. Разглеждан продукт и сходен продукт
(5)
Разглежданият продукт, предмет на междинното преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част, и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни части от тях, т.е. крака, горна част и поставка за ютия, с произход от Украйна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00.
(6)
Произвежданият и продаван в Украйна продукт и този, който е изнасян за Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и видове употреба и поради тази причина се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
1.5. Засегнати страни
(7)
Комисията уведоми официално промишлеността на Съюза, заявителя и органите на държавата износител за започването на междинното преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(8)
Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на определения за целта срок. Също така тя потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга, и направи проверка на място в помещенията на заявителя:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Украйна,
-
и свързаното с него дружество Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug в Швейцария („EGS“).
1.6. Разследван период
(9)
Разследването обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследван период“ или „РП“).
2. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
2.1. Нормална стойност
(10)
За определяне на нормалната стойност най-напред беше установено дали реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите на дружеството за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(11)
За всеки вид от продукта, продаван от EGI на неговия местен пазар и счетен за пряко сравним с вида от продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали стойността на вътрешните продажби е достатъчно представителна за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид от продукта за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид от продукта, изнасян за Съюза.
(12)
Беше проверено също така дали вътрешните продажби от всеки вид продукт биха могли да се разглеждат като извършени в обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилни продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, от всеки изнасян вид от разглеждания продукт през РП.
(13)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от конкретния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид, независимо дали въпросните печалби са били рентабилни или не.
(14)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РП.
(15)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид от продукта, продаван от EGI, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(16)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт от EGI при обичайни търговски условия.
(17)
След оповестяването на констатациите EGI заяви, че процентът на разходите за реализация и на общите и административни разходи, който е бил използван при конструирането на нормалната стойност, не е съответствал на процента при продажбите на вътрешния пазар, осъществени при обичайни търговски условия, и че в резултат на това някои конструирани нормални стойности са били надценени в това отношение.
(18)
Това твърдение бе проучено, но бе счетено за неоснователно, тъй като използваният процент на разходите за реализация и на общите и административни разходи съвпада с обявения по отношение на продажбите на вътрешния пазар и остава един и същ, независимо дали продажбите са осъществени при обичайни търговски условия или не, понеже се изразява като процент от оборота. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Експортна цена
(19)
EGI e извършвало продажби за износ в Съюза пряко на независими клиенти или чрез свързаното с него дружество EGS, намиращо се в Швейцария.
(20)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени пряко на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или подлежащите на плащане цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(21)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени чрез свързаното дружество EGS, което е изпълнявало всички важни функции по вноса на стоките във връзка с пускането им за свободно обращение в Съюза, т.е. функциите на свързан вносител, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент на основата на цените, на които внесените продукти са били препродадени за пръв път на независим купувач. За тази цел бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. С оглед на това, при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба, беше използвана същата печалба, в процентно изражение, като тази, използвана при първоначалното разследване.
(22)
EGI заяви, позовавайки се на член 11, параграф 10 от основния регламент, че в случай че експортната цена се установява в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, платеното антидъмпингово мито не следва да се приспада като разход, тъй като - според това дружество - то надлежно е намерило отражение в препродажните цени.
(23)
В тази връзка бяха разгледани доказателствата в подкрепа на въпросното твърдение, представляващи определен брой изчисления на продажната цена. Предоставените изчисления обаче се отнасяха само до някои от моделите, продадени по време на РП, и сочеха, че антидъмпинговото мито не е било отразено напълно в продажната цена във всички случаи. Поради това представените доказателства не бяха счетени за убедителни, за да се установи дали антидъмпинговото мито е било отразено в препродажните цени. На горното основание твърдението бе отхвърлено и при установяването на експортната цена при продажбите в Съюза, направени чрез EGS в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, антидъмпинговото мито беше приспаднато като разход.
(24)
След оповестяването на констатациите EGI повторно изрази същото твърдение. В подкрепа на въпросното твърдение обаче не бяха представени никакви нови доказателства или доводи. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3. Сравнение
(25)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена на производител. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени дължимите корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за опаковане, разходите за кредит и комисионите.
(26)
След оповестяването на констатациите излезе наяве грешка при изчислението, заключаваща се в неправилно преизчисление от една валута в друга на някои корекции по отношение на разходите за опаковане. Тази грешка беше поправена и бе извършена съответна промяна в изчислението на дъмпинговия марж.
(27)
Също след оповестяването на констатациите EGI заяви, че при конструирането на нормалната стойност обявените корекции по отношение на продажбите на вътрешния пазар, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, следва да не бъдат взети под внимание и, при липса на други продажби на въпросния вид продукт, следва да се използват средните стойности на корекциите по отношение на продажбите на други видове от продукта, осъществени при обичайни търговски условия, тъй като само последните отразявали разходите, които са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност.
(28)
Това твърдение бе проучено, но не бе взето под внимание поради обстоятелството, че тъй като корекциите се използват само с цел сравнение и като правило отразяват специфичните за всяка сделка действителни разходи, те са обективен елемент и по тази причина не зависят от това, дали продажбите в крайна сметка са осъществени или не при обичайни търговски условия.
(29)
Освен това при проучването на това твърдение бе установено, че при конструирането на нормалните стойности са били приложени неправилни корекции в случая с онези видове от продукта, при които не е имало продажби на вътрешния пазар. Тази грешка бе поправена чрез използване на съвкупните средни стойности на корекциите за всички продажби на вътрешния пазар и бе извършена съответна промяна в изчислението. EGI заяви, че за тези видове от продукта следва да бъдат предвидени корекции с оглед на разходите за кредити, тъй като разходите за кредити са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност. Това твърдение бе отхвърлено, понеже въпросните видове от продукта никога не са били продавани на практика на вътрешния пазар и поради това липсват доказателства за това, че плащането им ще бъде отсрочено. В това отношение следва да се отбележи, че евентуалните корекции с оглед на разходите за кредити не се основават на условията и разходите за действителните плащания, а на възможните разходи, основаващи се на договорените към момента на продажбата условия на плащане.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг.
(31)
Дъмпинговият марж по отношение на EGI, изразен като процент от нетната цена франко границата на Европейския съюз без платено мито, е 7 %.
(32)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проучен и въпросът дали има достатъчно основания да се счете, че констатациите имат траен характер.
(33)
Структурната реорганизация на каналите за продажба, използвани от заявителя и свързаното с него дружество, вече се е наложила добре за повечето негови продажби и може да се счете за дългосрочна. Поради това няма вероятност обстоятелствата, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, да се променят в обозримо бъдеще по такъв начин, че да повлияят на констатациите от междинното преразглеждане. Освен това по време на разследването не се появиха никакви данни, които да навеждат на мисълта, че новите обстоятелства нямат траен характер. На това основание е направен изводът, че променените обстоятелства имат траен характер.
3. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(34)
При първоначалното разследване бе установено, че EGI е единственият украински производител износител на дъски за гладене. Поради това методологията, използвана за установяване на дъмпинговия марж при EGI, бе използвана за установяване на дъмпинговия марж при всички други украински производители износители на разглеждания продукт.
(35)
Съответно, предвид резултатите от разследването в рамките на преразглеждането бе счетено за подходящо приложимото антидъмпингово мито спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Украйна да се промени на 7 %.
(36)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на базата на които ще бъде предложено да се измени Регламент (ЕО) № 452/2007 на Съвета, с който е наложено антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход, inter alia, от Украйна, и им бе предоставена възможност да представят становищата си. Техните коментари бяха взети под внимание по целесъобразност и са надлежно отразени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до всички дружества в Украйна, в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 452/2007 се заменя със следното:
„Украйна
Всички дружества
7
-“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 29 юни 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 580/2010
(2010. gada 29. jūnijs),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) (“sākotnējā regula”) uzlika galīgo antidempinga maksājumu, inter alia, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam. Pasākumi ir ad valorem maksājums ar likmi 9,9 %.
1.2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Komisija 2008. gada augustā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījuma papildināšanu pabeidza 2008. gada decembrī. Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs Eurogold Industries Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs” vai “EGI”). Pieprasījuma iesniedzējs sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika iegūti sākotnējā regulā izklāstītie konstatējumi un secinājumi (“sākotnējā izmeklēšana”). Antidempinga maksājums, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, kas ir vienīgais zināmais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Ukrainā, ir 9,9 %.
(3)
Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā apgalvoja, ka apstākļi, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.
1.3. Pārskatīšanas sākšana
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu vienīgi attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar EGI. Komisija 2009. gada 9. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) publicēja paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (“paziņojums par sākšanu”) un to sāka.
1.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums
(5)
Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, kas apskatīts sākotnējā izmeklēšanā, t. i., Ukrainas izcelsmes gludināmie dēļi, proti, iebūvēti vai neiebūvēti, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, ieskaitot gludināmo dēli piedurknēm, un to svarīgākās sastāvdaļas, t. i., kājas, virsma un metāla rāmis, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.
(6)
Ražojumam, ko ražo un pārdod Ukrainā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
1.5. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(7)
Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.
(8)
Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumu minētā pieprasījuma iesniedzēja telpās:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Ukrainā,
-
un saistītajā uzņēmumā Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Šveicē (“EGS”).
1.6. Izmeklēšanas periods
(9)
Izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” vai “IP”).
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Normālā vērtība
(10)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai EGI līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma pārdevumu kopējā apjoma, kas pārdots uz Savienību. Tika konstatēts, ka EGI kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi.
(11)
Par katru ražojuma veidu, kuru EGI bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdevumu apjoma.
(12)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojumu veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā veikti neatkarīgiem klientiem.
(13)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū bija lielāki par izmaksām un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.
(14)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP laikā veikti iekšzemes tirgū.
(15)
Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot EGI pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(16)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatoti ar faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis EGI.
(17)
Pēc konstatējumu izpaušanas EGI apgalvoja, ka procentu likme attiecībā uz pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām, ko izmantoja, aprēķinot normālo vērtību, neatbilda procentu likmei attiecībā uz pārdevumiem iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē un ka šajā ziņā bija noteiktas pārāk lielas atsevišķas aprēķinātās normālās vērtības.
(18)
Apgalvojumu pārbaudīja, taču konstatēja, ka tam nav pamata, jo izmantotā pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu procentu likme attiecās arī uz pārdevumiem iekšzemes tirgū un bija tā pati neatkarīgi no tā, vai tirdzniecību veica parastajā apritē, jo to izsaka procentuāli no apgrozījuma. Tāpēc prasību noraidīja.
2.2. Eksporta cena
(19)
EGI veica eksporta pārdevumus uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem vai ar saistītā uzņēmuma EGS (atrodas Šveicē) starpniecību.
(20)
Ja eksporta pārdevumi uz Savienību tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(21)
Ja eksporta pārdevumus uz Savienību realizēja ar saistītā uzņēmuma EGS starpniecību, kas veica visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, veica visas saistītā importētāja funkcijas, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kurām importētos ražojumus pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgam pircējam. Šajā nolūkā veica korekcijas, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās no importēšanas brīža līdz pārdošanai tālāk, kā arī uzkrāto peļņu, lai noteiktu ticamu eksporta cenu. Šajā nolūkā izmantoja to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, jo nebija pieejama jauna informācija no neatkarīgiem importētājiem par uzkrāto peļņu.
(22)
Atbilstoši pamatregulas 11. panta 10. punktam EGI apgalvoja, ka samaksātais antidempinga maksājums nav jāatskaita kā izmaksas, jo tas ir pienācīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās, ja eksporta cenu nosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
(23)
Šajā sakarā pārbaudīja prasībai pievienotos pierādījumus, kuros ietilpa virkne pārdošanas cenas aprēķinu. Tomēr iesniegtie aprēķini attiecās tikai uz dažiem pārdotajiem modeļiem IP un liecināja, ka ne visos gadījumos pārdošanas cena pilnībā atspoguļoja antidempinga maksājumu. Tāpēc sniegtie pierādījumi netika uzskatīti par izšķirošiem, lai noteiktu, vai antidempinga maksājums tika atspoguļots tālākpārdošanas cenās. Tādējādi prasība tika noraidīta un antidempinga maksājumu atskaitīja kā izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nosakot ar EGS starpniecību veikto pārdevumu uz Savienību eksporta cenu.
(24)
Pēc konstatējumu izpaušanas EGI atkārtoti iesniedza prasību. Tomēr tas neiesniedza jaunus pierādījumus vai argumentus, kas apstiprinātu minēto prasību. Tāpēc prasību noraidīja.
2.3. Salīdzinājums
(25)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, attiecīgos un pamatotos gadījumos korekciju veidā tika pienācīgi ņemtas vērā transporta izmaksas, iepakošanas izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas.
(26)
Pēc konstatējumu izpaušanas tika atrasta aprēķinu kļūda, proti, valūtas konvertēšanas kļūda saistībā ar atsevišķām iepakošanas izmaksu korekcijām. To izlaboja un attiecīgi pārskatīja dempinga starpības aprēķinu.
(27)
Turklāt pēc konstatējumu izpaušanas EGI apgalvoja, ka, aprēķinot normālo vērtību, nav jāņem vērā korekcijas attiecībā uz pārdevumiem iekšzemes tirgū, kuri netiek veikti parastajā tirdzniecības apritē, un, tā kā nav veikti citi attiecīgā ražojuma veida pārdevumi, jāizmanto vidējās korekcijas vērtības, kuras piemēro citiem ražojumu veidu pārdevumiem parastajā tirdzniecības apritē, jo tikai tās atspoguļotu izmaksas, kas ir iekļautas pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai.
(28)
Šo prasību izskatīja, tomēr nepieņēma, jo korekcijas izmanto tikai salīdzināšanai un parasti atspoguļo faktiskās izmaksas, kas raksturīgas katram darījumam, un tās ir objektīvs elements un tādēļ nav atkarīgas no tā, vai galīgie pārdevumi veikti parastajā tirdzniecības apritē.
(29)
Turklāt, izskatot šo prasību, konstatēja, ka, aprēķinot normālās vērtības to ražojumu veidu gadījumā, kuri netiek pārdoti iekšzemes tirgū, izmantotas nepareizas korekciju vērtības. Tās izlaboja, izmantojot vispārējas vidējās korekciju vērtības, ko piemēro visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū, un attiecīgi mainīja aprēķinu. EGI apgalvoja, ka šiem ražojumu veidiem jāpiešķir kredīta izmaksu korekcijas, jo kredīta izmaksas tika iekļautas pārdošanas, vispārējās un administratīvajās izmaksās, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai. Šo prasību noraidīja, jo attiecīgie ražojuma veidi faktiski nekad nav pārdoti iekšzemes tirgū un tādēļ nebija pierādījumu tam, ka to maksājums ir atlikts. Saistībā ar šo jānorāda, ka kredīta izmaksu korekcijas nepamatojas uz faktiskiem maksājumu termiņiem un izmaksām, bet gan uz alternatīvām izmaksām, kuru pamatā ir maksājumu termiņi, par kuriem vienojas pārdošanas brīdī.
2.4. Dempinga starpība
(30)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja par to, ka tiek veikts dempings.
(31)
EGI dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 7 %.
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai konstatējumus varētu uzskatīt par ilgstoša rakstura.
(33)
Pieprasījuma iesniedzēja un saistītā uzņēmuma tirdzniecības kanālu strukturālā reorganizācija jau ir pabeigta attiecībā uz lielāko daļu tirdzniecības, un šo reorganizāciju var uzskatīt par ilgstoša rakstura. Tāpēc apstākļi, kuru dēļ tika sākta šī starpposma pārskatīšana, visticamāk, tuvākajā laikā nemainīsies tā, lai ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Turklāt izmeklēšanas laikā netika konstatēts neviens aspekts, kas liecinātu, ka jaunie apstākļi nebūs ilgstoši. Tāpēc tiek secināts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilgstoša rakstura.
3. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(34)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka EGI ir vienīgais Ukrainas gludināmo dēļu ražotājs eksportētājs. Tāpēc metodika, kas izmantota, lai noteiktu dempinga starpību EGI, tika izmantota, lai noteiktu dempinga starpību visiem Ukrainas attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem.
(35)
Tādējādi, ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, uzskata par lietderīgu grozīt Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam piemērojamo antidempinga maksājuma likmi un noteikt to 7 %.
(36)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ierosināts grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. To piezīmes attiecīgi tika ņemtas vērā un pienācīgi atspoguļotas šajā regulā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 452/2007 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā ierakstu attiecībā uz visiem uzņēmumiem Ukrainā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Ukraina
Visi uzņēmumi
7
-”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 29. jūnijā