РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 септември 2010 година
относно държавна помощ C 32/09 (ex NN 50/09), приведена в действие от Германия за преструктурирането на Sparkasse KölnBonn
(нотифицирано под номер C(2010) 6470)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/526/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите-членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Германия уведоми за мерките на 21 октомври 2009 г.
(2)
С решение от 4 ноември 2009 г. (2) („Решение за откриване“) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn („Банката“) представляват държавна помощ и изрази съмнения дали би могло предоставените на Sparkasse KölnBonn мерки да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Освен това Комисията изиска германските органи да представят план за преструктуриране.
(3)
На 6 януари 2010 г. Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и заинтересованите страни бяха поканени да представят техните мнения.
(4)
На 11 февруари 2010 г. Германия представи план за преструктуриране, който беше обсъден на поредица от срещи и телеконференции през периода от декември 2009 г. до септември 2010 г.
(5)
Германия предостави допълнителна информация и актуализации на плана за преструктуриране на 15 януари, 10, 12 и 24 февруари, 10 и 26 март, 21 и 28 май, 8 и 11 юни, 23 юли и 10 и 23 август 2010 г. Окончателният вариант на плана за преструктуриране беше представен на 1 септември 2010 г.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
(6)
Sparkasse KölnBonn е спестовна банка в Германия. В настоящия си вид е създадена през 2005 г. в резултат на сливане на Stadtsparkasse Köln и Sparkasse Bonn, чиито собственици („Träger“, отговорни публични институции, наричани по-долу „собственик“) съответно бяха град Кьолн и град Бон. Град Кьолн непряко притежава 70 % дял в новата банка, а град Бон - 30 %. След споменатото сливане ролята на собственик на Sparkasse KölnBonn се изпълнява от асоциацията Zweckverband Sparkasse KölnBonn („Zweckverband“). Zweckverband, което е учредено съгласно публичното право, представлява предприятие със специално предназначение. Единствените участници в Zweckverband са град Кьолн (70 %) и град Бон (30 %).
(7)
В края на 2008 г. Sparkasse KölnBonn беше втората по големина спестовна банка в Германия със счетоводен баланс от 31 милиарда евро. Тогава рейтингът на Sparkasse KölnBonn по Moody’s е бил Aa2. На 15 май 2010 г. той е променен на A1.
(8)
Sparkasse KölnBonn предоставя банкови услуги на клиенти на дребно (Privatkundengeschäft) и корпоративни клиенти (Firmenkundengeschäft). Банката се занимава с финансиране на проекти и капиталови пазари (Kapitalmarktgeschäft) на регионално равнище, както и с други финансови дейности като управление на активи.
(9)
Банката работи само в района на Кьолн и Бон, където е имала пазарен дял от приблизително [30-35] (3) % от депозитите на частни клиенти, около [20-25] % от заемите, отпускани на частни клиенти и [15-20] % от кредитите за корпоративни клиенти през 2008 г. (4)
3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(10)
Капиталът на Sparkasse KölnBonn беше увеличен с общо 650 милиона евро:
i)
чрез издаване на сертификати за участие (Genussrechte) в края на 2008 г.; и
ii)
чрез негласни влогове (Stille Einlage) в началото на 2009 г.
3.1. Сертификати за участие (Genussrechte)
(11)
През декември 2008 г. Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft („Förderungsgesellschaft“) записа номинални сертификати за участие в Sparkasse KölnBonn на стойност 300 милиона евро на два транша от по 150 милиона евро.
(12)
Förderungsgesellschaft е изцяло притежавано дъщерно дружество на Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Рейнска асоциация на спестовните банки - „RSGV“). RSGV представлява публичноправната асоциация („Körperschaft des öffentlichen Rechts“) на всички спестовни банки и техните публични собственици на територията на Rhineland и представлява спестовните банки (Sparkassen) и техните (публични) собственици. Целта на Förderungsgesellschaft, според неговия устав, е подкрепата на спестовните банки, които членуват в RSGV. Förderungsgesellschaft може да прави вноски в капитала на спестовни банки само с цел развиване на допълнителни дейности по отпускане на кредити и да получава заеми.
(13)
Купонът на сертификатите е 8 %. Срокът на сертификатите е до 31 декември 2013 г. От нормативна гледна точка сертификатите за участие представляват капитал от втори ред.
(14)
Сертификатите за участие участват в годишните загуби пропорционално на общия собствен капитал за поемане на загуби. Свързани са с […] пренос на плащанията по сертификатите за участие, т.е. миналите плащания по сертификатите за участие трябва да бъдат платени в срок до [2-6] години след падежа им. Същото се прилага за плащания за допълване на номиналната стойност на сертификатите за участие, ако тя е намаляла вследствие на поемането на загуби.
(15)
Förderungsgesellschaft изтегли два заема от […] с цел финансиране на сертификатите. Фиксираната лихва по тези заеми е [4-5] % за срока на сертификатите за участие. Гарант по заема пред […] е RSGV, която ще получи от Förderungsgesellschaft възнаграждение за гаранцията в размер на [1,8-2,5] %.
3.2. Негласни влогове
(16)
На 2 януари 2009 г. и на 27 февруари 2009 г. бяха сключени договори за негласни влогове между Sparkasse KölnBonn и Zweckverband, образуващи „Stille Gesellschaft“, с общ размер 350 милиона евро, изплатени на два транша - 300 милиона евро на 2 януари и 50 милиона евро на 1 април 2009 г. Негласните влогове представляват средство, което не дава на инвеститора никакви права на глас, но му осигурява възнаграждение. Инструментът е постоянен и се признава за капитал от първи ред. Негласните влогове са притежание на Zweckverband.
(17)
С цел да финансира негласните влогове Zweckverband е изтеглило заем в размер на 300 милиона евро за първия транш. 50 % от заема са предоставени от […], а останалите 50 % - от […]. Лихвата по заема, платима от Zweckverband, възлиза на 12-месечен EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Вторият транш в размер на 50 милиона евро беше рефинансиран посредством заем от […], лихвата по който е в размер на EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Въпреки че няма изрична гаранция нито от Кьолн, нито от Бон, по закон двата града са неограничено отговорни за всички задължения на Zweckverband съгласно устава за учредяване на Zweckverband.
(18)
Възнаграждението, което Sparkasse Köln Bonn заплаща за негласните влогове, е 12-месечен EURIBOR плюс 7,25 %. Това възнагражение е било определено в съответствие със заключението на Deutsche Bank относно справедливостта. Заплащането на възнаграждението е обусловено от реализирането на балансова печалба и се отлага, ако Sparkasse KölnBonn не отчете печалба за годината. Не се извършва плащане, ако към момента на падежа съотношението на основния капитал е под 9 %, а също така и когато плащането би довело до загуба за съответната счетоводна година или би увеличило тази загуба. В случай на отлагане на плащането няма пренесено задължение за заплащане на отложената сума на по-късен етап. Освен това негласните влогове поемат балансовите загуби пропорционално на общия капитал за поемане на загуби.
4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(19)
В съответствие с плана за преструктуриране Sparkasse KölnBonn ще се ориентира към нейния законоустановен бизнес модел на регионална спестовна банка. Банката ще се съсредоточи върху предоставяне на типични услуги за банкирането на дребно на нейните традиционни клиентски сегменти, а именно частни клиенти и МСП, и ще се оттегли от другите дейности като търгуване със собствен капитал или инвестиции в структурирани продукти и ще продаде дъщерните дружества, осъществяващи странични дейности. Освен това Банката значително ще намали своите административни разходи.
4.1. Описание на плана за преструктуриране
(20)
Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху обслужването на клиенти в района на Кьолн и Бон в сегментите за частни клиенти, частно банкиране, МСП и корпоративни и институционални клиенти. Банката ще се съсредоточи върху корпоративни клиенти с годишен оборот под 250 милиона евро.
(21)
Sparkasse KölnBonn ще намали най-големите си кредитни експозиции, като ограничи кредитните линии, изиска допълнителни обезпечения или прехвърли рискове на други кредитни институции. Sparkasse KölnBonn вече е реализирала намаление в размер на 551,5 милиона евро в сегмента на корпоративните клиенти и допълнително ще намали експозицията с [900-1 100] милиона евро до края на 2013 г. от първоначалното равнище от 2,8 милиарда евро през 2008 г. Освен това до края на 2013 г. ще бъде намалена и кредитната експозиция в размер на [800-900] милиона евро, предоставена на институции, които не са свързани с района на Кьолн и Бон, посредством същите инструменти (вж. приложение I, точка 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn вече е намалило своя портфейл за търгуване със собствен капитал от първоначалните 550 милиона евро до настоящите [20-23] милиона евро, който по-нататък ще бъде намален до 0. В бъдеще Банката ще преустанови всички дейности по търгуване със собствен капитал и смята да се откаже от своя статут на институция с търговски портфейл, което ще наложи отчитането на всички останали ограничени търговски дейности в банковия портфейл. Качествено те ще бъдат ограничени до определени продукти и трябва да се придържат към дневен количествен лимит на експозиция (пазарен риск [3-5] милиона евро, вж. приложение I, точка 2).
(23)
Една от основните причини за загубите на Sparkasse KölnBonn през 2008 г. бяха нейните инвестиции в портфейлите от така наречените обезпечени с активи ценни книжа (ABS) и стратегическо разпределяне на активи (SAA). В момента на осъществяването на инвестицията в портфейла от ABS Sparkasse KölnBonn придобива разнообразни в географско отношение (5) активи, предимно с рейтинг AAA, в това число RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) и CLO (10). Към края на 2007 г. портфейлът от ABS възлизаше на 1,05 милиарда евро в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn. SAA е инвестиция в специални фондове, чрез която Sparkasse KölnBonn притежаваше разнообразен портфейл, състоящ се наред с другите от международни акции, REIT (11) и облигации, включително такива с висока доходност и на възникващи пазари. Към края на 2007 г. този портфейл беше отчетен със стойност 2,2 милиарда евро в книгите на Sparkasse KölnBonn. Въпреки че целта на Sparkasse KölnBonn беше постигането на голяма диверсификация на нейните портфейли от ABS и SAA, те бяха засегнати значително от финансовата криза. Двата портфейла бяха основната причина за отписването на 249 милиона евро, (12) което Sparkasse KölnBonn трябваше да признае в своя инвестиционен портфейл през 2008 г., в допълнение към вече записаните 108 милиона евро през 2007 г.
(24)
В своя план за преструктуриране Sparkasse KölnBonn класифицира инвестициите в ABS и SAA като несъответстващи на рисковия профил и неговото стратегическо преориентиране в посока на традиционна спестовна банка. В резултат на това Банката реши изцяло да продаде или намали тези ангажименти до 2014 г. През март 2008 г. Sparkasse KölnBonn намали наполовина нейната инвестиция в SAA, за да ограничи експозицията си на ценни книжа. През 2009 г. бяха реализирани допълнителни продажби, което доведе до намаляването на портфейла от SAA на 468 милиона евро към 30 септември 2009 г. Въздействието на останалата експозиция на ABS (по номинал 970 милиона евро към 30 септември 2009 г.) в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn ще бъде поето от създаването на провизии и хеджиране през 2010 г. Накрая целият оставащ портфейл предстои да бъде продаден през [2012-2014 г.].
(25)
Sparkasse KölnBonn е започнала да прилага всеобхватна програма за намаляване на разходите, в това число намаляване броя на персонала, оптимизация на вътрешните процеси и закриване на 22 от съществуващите 131 клона до средата на 2011 г. В резултат на това нейните административни разходи постепенно ще бъдат намалени с [5-8] % до 2014 г. (13)
(26)
Германия твърди, че Банката ще спазва ограниченията на плащанията на купони (приложение I, точка 7), рекламирането (приложение I, точка 9) и забраните за придобиване (приложение I, точка 8), както и забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, която предвижда, че до края на 2014 г. Sparkasse KölnBonn няма да предлага по-добри проценти за депозити и ипотеки от най-добрите, предлагани от 10-те най-големи нейни конкуренти (за депозити - от гледна точка на пазарни дялове на конкурентите на съответния пазар в района на Кьолн и Бон и за ипотеки - от гледна точка на пазарен дял в ново производство в Германия, вж. приложение I, точка 5).
4.2. Преструктуриране на дъщерните дружества
(27)
Sparkasse KölnBonn планира да намали притежаваните от нея дъщерни дружества с една трета. От портфейла от дъщерни дружества, който фигурира в счетоводните отчети на Банката със стойност 635 милиона евро към 31 декември 2008 г., [20-40] милиона евро са продадени или ликвидирани до края на 2009 г. и още [180-250] милиона евро предстои да бъдат продадени. Като прилага тази мярка, в зависимост от вида на дъщерното дружество, Sparkasse KölnBonn преследва две цели. Първо, целта на продажбите на дъщерни дружества (14), осъществяващи странични дейности, които работят по проекти за регионално развитие или общинско и социално настаняване, е да се намали експозицията на риск и уязвимостта на Sparkasse KölnBonn. Второ, целта на продажбата на дялове в предприятия, които само непряко са свързани с дейността на Sparkasse KölnBonn, е да се реализират печалби за финансиране на преструктурирането на Sparkasse KölnBonn (вж. приложение I, точка 10). Пълен списък на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени, е предоставен в приложение I, точки 10 и 13.
(28)
Примери за продажби във втората група са дяловете в дружества като RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и neue leben Pensionsverwaltung AG. Тези продажби вече са приключили и са осигурили постъпления в общ размер от приблизително [25-35] милиона евро.
(29)
За определени дъщерни дружества, чиято стойност приблизително е [70-100] милиона евро, Sparkasse KölnBonn не очаква голям интерес от частни купувачи трети страни. Този слаб интерес се дължи главно на характера на тези предприятия - фактът, че те са малки и се занимават със социално настаняване и регионално развитие в сътрудничество с град Кьолн или тяхната структура на собственост, в която град Кьолн вече доминира. Следователно Банката възнамерява да продаде тези дейности на [град Кьолн или дружество, свързано с град Кьолн]. Прехвърлянето би следвало да се реализира по пазарна стойност, определена от независим експерт. Активите, притежавани от дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, са свързани главно с дейности в областта на недвижимите имоти.
(30)
Вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране Банката ще намали нейните рисковопретеглени активи (RWA) с [2-5] милиарда евро до [15-20] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се отчита бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, намалението на RWA ще възлезе на [10-15] % до 2014 г. […] на Sparkasse KölnBonn ще намалее с [4-6] милиарда евро до [20-30] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се взема предвид бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, мерките за преструктуриране ще доведат до общо намаление на активите с 5 %.
4.3. Възможност за връщане на жизнеспособността при основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия
(31)
Германия е представила основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия с цел да покаже възможността на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план.
(32)
Представените финансови прогнози в основния сценарий са базирани на допускания, които съответстват на прогнозите за Германия, публикувани от признати икономически институти. Приема се, че растежът на БВП ще се запази на същото умерено равнище през целия период на преструктуриране. Очаква се процентът на безработицата да продължи да се повишава до 2011 г., а след това да започне бавно да спада. Накрая очаква се понастоящем неблагоприятната среда с ниски лихвени проценти да се подобри през 2010 г. и след това да остане без промяна за останалата част от периода на преструктуриране.
(33)
Както е показано в таблица 1 по-долу, при основния сценарий се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне своята доходност през 2010 г. и непрекъснато да подобрява нейните резултати до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне възвръщаемост на собствения капитал (ROE) в размер на [9-10] %. Диаграма 1 по-долу илюстрира основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г.
Таблица 1
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. в основния сценарий
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Основен сценарий
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Диаграма 1
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 - основен сценарий
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (15) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Съотношение от първи ред (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия макроикономическите допускания предвиждат продължаване на кризата до 2011 г. и бавно възстановяване през 2012 г. Сценарият с неблагоприятни пазарни условия предвижда, че лихвените проценти ще останат на неблагоприятно ниско равнище в продължение на още две години спрямо основния сценарий.
(35)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне нейната доходност през 2012 г. и непрекъснато да подобрява резултатите си до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне ROE в размер на [10-12,5] %. В съответствие със сценария с неблагоприятни пазарни условия съотношението на капитала за Sparkasse KölnBonn и за цялата консолидирана група ще остане доста над минималните регулаторни изисквания през целия период на преструктуриране. Таблица 2 и диаграма 2 по-долу илюстрират основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
Таблица 2
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
Сценарий с неблагоприятни пазарни условия
- 98,8
- [125 - 150]
- [25 - 50]
[50 - 75]
[125 - 150]
[175 - 200]
Диаграма 2
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. - сценарий с неблагоприятни пазарни условия
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (17) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Съотношение от първи ред (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Извършен е допълнителен анализ на чувствителността на лихвените проценти, тъй като основната пречка пред реализирането на приходи от страна на Банката представлява настоящото ниско равнище на краткосрочните лихвени проценти (сценарий 1: увеличаване на лихвената крива със 100 базисни пункта, сценарий 2: понижението ѝ с 50 базисни пункта). Анализът потвърди, че допълнителното увеличаване на лихвените проценти би подобрило доходността на Sparkasse KölnBonn, докато намаляващите лихвени проценти биха намалили нейната доходност, т.е. линейно намаляване на краткосрочните лихвени проценти с 50 базисни пункта би довело до намаляване на печалбата с [20-25] милиона евро годишно. Като цяло предоставеният от Германия анализ на чувствителността показва, че уязвимостта на Sparkasse KölnBonn на големи шокове на лихвените проценти е ограничена.
4.4. Корпоративно управление
(37)
Германия представи информация, която показва, че инвестициите, направени на база политически съображения, които са допринесли за затрудненията на Sparkasse KölnBonn, са били одобрени през периода 1997-2004 г. - преди сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г., което е създало Sparkasse KölnBonn в настоящата му форма. Тези инвестиции са решени също така при условията на различна правна уредба, регламентирана главно от Закона за спестовните банки на Северен Рейн-Вестфалия (19). След това са правени подобрения в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn.
(38)
Поради промяна на структурата на отговорната публична институция на Банката (Träger) след сливането от 2005 г., важните решения в Zweckverband се вземат с квалифицирано мнозинство на гласовете на акционерите, което е определено на най-малко 85 % - равнище, което надвишава дяловото участие на всеки един от градовете.
(39)
Броят и големината на органите на института са били намалени, което включва значителни намаления на големината на Надзорния съвет и на Управителния съвет (20). Разпуснат беше Комитетът по дяловите участия, състоящ се от трима члена на Управителния съвет, който в бившата Stadtsparkasse Köln е имал право да взема предварителни решения относно инвестициите в дъщерни дружества. Управителният съвет пое отговорността за инвестиционната политика по отношение на ангажиментите, свързани със собствен капитал, които следва да се оценяват на база на икономически критерии. Освен това всяка нова инвестиция, реализирана от Sparkasse KölnBonn, изисква одобрението на Надзорния съвет.
(40)
Промените в Закона за спестовните банки задължиха Банката да създаде комитети по риска и по счетоводната отчетност и да им предостави широки контролни правомощия. Законът изисква също така членовете на Надзорния съвет да притежават необходимата квалификация, за да оценяват и контролират дейността на спестовна банка. Управителният съвет единствен носи цялата отговорност за управлението на Банката, като не е задължен да изпълнява никакви указания на Надзорния съвет или на акционерите.
(41)
В допълнение към вече приложените подобрения на структурата на корпоративно управление Sparkasse KölnBonn допълнително ще засили нейното управление, като увеличи броя на независимите (21) членове на Надзорния съвет от двама (понастоящем) на четирима от общо 18. Членовете на Комитета по счетоводна отчетност ще бъдат намалени от девет на седем, а, съответно, на Комитета по риска - от девет на шест, считано от 1 януари 2011 г. Комитетите по дяловите участия и по стратегиите ще бъдат разпуснати съответно до края на 2011 г. и на 2010 г. Важността на първия естествено ще отпадне, след като Sparkasse KölnBonn продаде основната част от нейните дъщерни дружества. Задълженията на последния ще бъдат изпълнявани от Управителния съвет. Накрая ще бъдат изменени процесите на вземане на решения по отношение на придобивания на дружества, като ще се включи единодушно вземане на решения в Управителния съвет и в хода на финансов и правен анализ или бизнес оценка ще се изисква инвестициите, надвишаващи [2-5] милиона евро, предварително да бъдат оценени положително от независим експерт.
4.5. Хибриди
(42)
Sparkasse KölnBonn държи хибриден капитал, депозиран от инвеститори трети страни (частни сертификати за участие), в размер 224 милиона евро. Според предоставената от Германия информация Genussrechte и частните сертификати за участие са равнопоставени. Негласните влогове са с по-нисш ранг и от двата вида сертификати. Както е показано на таблица 3 по-долу, от 2008 г. насам не са извършвани плащания на купони по хибриди. През 2008 г. и 2009 г. Genussrechte участват в загубите в размер на 57,4 милиона евро. Негласните влогове и частните сертификати участват в загубите през 2009 г. Считано от 2010 г. хибридните инструменти ще бъдат допълнени и от 2011 г. кумулативните отложени плащания на купони ще бъдат наваксани до 2012 г. През 2013 г. всички хибриди ще бъдат допълнени, всички отложени плащания на купони ще бъдат наваксани и по всеки инструмент ще бъде заплатен пълен купон. Предвид факта, че плащания на купони се извършват при положителен резултат или на отчета за приходите и разходите или на баланса, Sparkasse KölnBonn няма никакво основание да спре плащанията на купони, ако функционира рентабилно и всяко едно намаляване на капитала е било възстановено.
Таблица 3
Разпределение на печалбата на Sparkasse KölnBonn през периода 2009-2014 г. (основен сценарий)
2008 r.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Печалба преди данъчно облагане
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Разпределение на печалбата според капиталовите инструменти
Държавни сертификати за участие
Поемане на загубата
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Частни сертификати за участие
Поемане на загубата
0
12,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Негласни влогове
Поемане на загубата
0
19,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Германия е поела ангажимент Банката да не извършва никакви плащания на купони по хибридния капитал, притежаван от частни инвеститори, освен плащанията, които е задължена да извърши по договор (вж. приложение I, точка 7).
4.6. WestLB
(44)
Друга причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn беше нейното участие в WestLB. В миналото Sparkasse KölnBonn е реализирала загуби в размер на […] милиона евро, тъй като, в качеството си на член на регионалната асоциация на спестовните банки, тя е правила вноски в резервния фонд, създаден от асоциацията на спестовните банки като „предпазна мрежа“ за нейните членове и Landesbanks. В контекста на оздравяването на WestLB през 2008 г. се е наложила намесата на фонда. Останалата експозиция на риск е свързана с непрякото дялово участие на Sparkasse KölnBonn в WestLB и оставащата непряка отговорност за „лошата“ банка на WestLB чрез RSGV.
(45)
Въпреки че Sparkasse KölnBonn не е инвестирала пряко в WestLB, тя има експозиция на дял в последното, притежаван от RSGV, в което Sparkasse KölnBonn притежава пряк дял от около 19 %. Според предоставената от Германия информация рискът някакво понижение на балансовата стойност на RSGV, дължащо се на WestLB, да окаже въздействие върху Sparkasse KölnBonn е силно ограничен. Първо, WestLB наскоро е било оценено от независима страна и неговата балансова стойност в счетоводните отчети на RSGV е била намалена съответно към 31 декември 2009 г. от първоначалната стойност от […] милиона евро на […] милиона евро към 31 декември 2009 г. Следователно непрекият дял на Sparkasse KölnBonn в WestLB понастоящем възлиза на приблизително […] милиона евро. Освен това, поради факта че Sparkasse KölnBonn има експозиция на WestLB само чрез нейния дял в RSGV, единствено истинската стойност на последното е от значение за Sparkasse KölnBonn. Тя се влияе не само от стойността на WestLB, но също така от други дъщерни дружества и инвестиции, притежавани от RSGV. Оценката на другите дъщерни дружества на RSGV, направена в края на 2009 г., разкри значителни латентни резерви, които биха били достатъчни да покрият дори евентуалния най-неблагоприятен сценарий - пълно отписване на WestLB.
(46)
Задължението на Sparkasse KölnBonn за вноски [в …], създадено с цел покриване на евентуални загуби на наскоро създадената „лоша“ банка на WestLB, възлиза на […] милиона евро за период от 25 години. Въпреки това този ангажимент няма да окаже въздействие върху възможността на Банката да изпълнява нейните нормативни изисквания в бъдеще, тъй като вноските [в …] ще се правят само от бъдещите печалби.
4.7. Частично ранно излизане от кризата
(47)
Германия е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn да върне част от получения капитал по-рано от предвиденото в условията на инструментите (вж. приложение I, точка 27). Връщането ще започне от 2011 г. и ще се осъществи в две стъпки.
(48)
Първата стъпка се състои в продажбата на транш от 150 милиона евро […] на Zweckverband. Операцията и по-специално равнището на покупната цена няма да са по-изгодни за Förderungsgesellschaft, отколкото ако е запазило инструмента (22). След това Zweckverband ще преобразува Genussrechte, които понастоящем се признават за капитал от втори ред, в капиталови инструменти от първи ред. По-специално новият инструмент ще бъде субординиран, няма да подлежи на обратно изкупуване за най-малко 30 години и ще има некумулативни плащания на купони. Тази стъпка ще доведе до подобряване на съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn с [0,8-1,0] %.
(49)
Увеличаването на съотношението на капитала от първи ред позволява осъществяването на втората стъпка, която представлява обратното изкупуване от страна на Sparkasse KölnBonn на оставащия транш от Genussrechte, притежавани от Förderungsgesellschaft, през 2011 г. с номинална стойност 150 милиона евро. Като цяло и двете стъпки ще доведат до намаляване на съотношението на капитала от втори ред с [0,5-1,0] %. Освен това RSGV или друг член на сектора на спестовните банки ще изкупи на пазарна цена дяловете на Sparkasse KölnBonn в две свързани със спестовните банки […] (23) и […]. Продажбата на непреките дялове в двете дружества ще доведе до допълнително намаление от [0,2-0,5] % на общите активи на Банката. Продажбата на двете дружества е тясно свързана с връщането на втория транш от Genussrechte, тъй като RSGV ще закупи двете дружества с постъпленията от продажбата на Genussrechte.
5. ОСНОВАНИЯ ЗА СТАРТИРАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО МЯРКАТА ЗА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(50)
Комисията напомня, че в този случай е открила официална процедура по разследване на мярката за рекапитализацията по отношение на нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС (24) като помощ за преструктуриране на 4 ноември 2009 г.
(51)
Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали е гарантирано подходящо споделяне на тежестта във всички случаи и дали нарушаването на конкуренцията е било ограничено, както се изисква съгласно правилата за държавна помощ (параграф 50 от Решението за откриване).
(52)
Накрая, предвид несигурността относно това дали затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат на инвестиционни решения, взети доста преди кризата, или по-скоро на самата криза, Комисията не стигна до заключение относно това дали мерките за рекапитализация биха попаднали в приложното поле на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС или на член 107, параграф 3, буква в от ДФЕС. Комисията реши да продължи с разследването на фактите, за да определи подходящото правно основание, което следва да бъде приложено, като заеме позиция на по-късен етап от процеса.
6. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(53)
Комисията отбелязва, че не са получени мнения от заинтересовани трети страни по отношение на Решението за откриване, свързано с мярката за рекапитализация.
7. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ
(54)
Германия отбеляза, че е направила преглед на решението на Комисията от 4 ноември 2009 г., в което Комисията е решила да открие процедурата, установена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Тя уведоми Комисията, че поддържа своето мнение, че мерките за рекапитализация, получени от Sparkasse KölnBonn под формата на негласни влогове и сертификати за участие в края на 2008 г. и началото на 2009 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Германия счита, че мерките са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика в съответствие с представената обосновка преди Решението за откриване (вж. параграфи 24-28 от Решението за откриване).
(55)
Германия не се съгласи с оценката на Комисията, че към момента на прилагане на мерките за рекапитализация, т.е. края на 2008 г./началото на 2009 г., пазарът на хибридни инструменти е бил в пълно затишие (25). По-специално Германия не е съгласна със заключението на Комисията, че никой инвеститор или собственик при условията на пазарна икономика не би се обвързал с такава инвестиция в посочения момент, дори на по-висока цена (вж. параграф 38 от Решението за откриване). Германия твърди, че пазарните промени не са засегнали Sparkasse KölnBonn, която е могла да емитира подчинен дълг, както през последните четири месеца на 2008 г. (в общ размер [10-15] милиона евро), така и през първото тримесечие на 2009 г. (в общ размер [35-40] милиона евро) на траншове от по няколко стотин хиляди евро.
(56)
Накрая Германия възрази на твърдението, че рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn от Förderungsgesellschaft включва някакви държавни ресурси.
(57)
Германия обаче изрази своята увереност, че, ако Комисията потвърди своята предварителна оценка по отношение на характера на държавна помощ на рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, мерките биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(58)
Германия заяви, че планът за преструктуриране отговаря на всички условия, посочени в Съобщението на Комисията от 23 юли 2009 г. относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (26) („Съобщение относно преструктурирането“).
(59)
Според мнението на Германия планът за преструктуриране гарантира, че в дългосрочен план жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn е възстановена, че Sparkasse KölnBonn осигурява достатъчно собствено участие в разходите за преструктуриране и нарушенията на конкуренцията са ограничени от съществени структурни и поведенчески мерки.
(60)
Поетите ангажименти от Германия са посочени в приложения I-III и представляват неразделна част от настоящото решение. С цел да се гарантира изпълнението на ангажиментите ще бъде назначен контролиращ управител. Процедурата по назначаване и отговорностите на контролиращия управител са посочени в приложение II. Освен това Германия се е ангажирала със срок за извършване на продажбите (вж. приложение I, точки 10 и 13). В случай че съгласуваният срок за извършване на продажбите не бъде спазен, ще бъде назначен управител по продажбите, който ще изпълнява задълженията си в съответствие с условията, посочени в приложение III.
8. ОЦЕНКА
8.1. Съществуване и размер на помощ
(61)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерки представляват държавна помощ. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(62)
В Решението за откриване (раздел 5.1) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ. Комисията не може да се съгласи с обосновката на Германия, според която мерките не представляват помощ, доколкото условията и на двата инструмента отговарят на това, което един инвеститор при условията на пазарна икономика би приел. Дори ако възнаграждението и по двата инструмента отговаря на лихвата, заплащана по съпоставими инструменти до началото на 2008 г., то е било твърде ниско в случая на Sparkasse KölnBonn, предвид високия риск в резултат на липсата на доходност на Банката. Дори към момента на рекапитализацията пазарът на хибридни инструменти е бил в пълен застой. Следователно, в контекста на настоящия случай и по-специално пазарната ситуация, Комисията не би могла да приеме аргумента, че инвеститор в условията на пазарна икономика би направил инвестицията във въпросния момент, да не говорим за инвестиране при равни условия.
(63)
Разследването не стигна до никаква информация, която би променила тази оценка. Емисиите на подчинен дълг от страна на Sparkasse KölnBonn в края на 2008 г. и през първото тримесечие на 2009 г. не осигуряват надеждно доказателство, че пазарите на хибридни инструменти са били активни, поради твърде ограничения брой свързани отделни траншове. Траншове на хибридни инструменти на стойност няколко стотин хиляди евро представляват много по-различно ниво на риск от това на инструмент с номинална стойност 150 милиона евро и следователно е много по-лесно да бъдат поети от частните пазари. Следователно Комисията поддържа своето мнение, че никой инвеститор при условията на пазарна икономика не би придобил емисия на хибридни инструменти с подобна големина и характеристики като мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn към въпросния момент.
(64)
По отношение на характера на ресурсите, използвани от Förderungsgesellschaft за рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, Комисията напомня, че вече е установила в нейната практика, че средствата, предоставени от RSGV, представляват ресурси, които пряко или непряко са контролирани от публични органи (27). Комисията счита, че това се отнася също така за Förderungsgesellschaft, което е изцяло притежавано дъщерно дружество на RSGV. Следователно тези ресурси са държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(65)
В светлината на горното Комисията потвърждава предварителното заключение, до което е стигнала в Решението за откриване, че мерките за рекапитализация в полза на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Освен това Комисията отбелязва, че мерките за помощ за оздравяване са преобразувани в помощ за преструктуриране, която отново осигурява предимство за Банката. Мерките са позволили на Банката да получи финансиране в ситуация, в която тя е била неспособна да набере капитал на пазара, особено в условията на финансова и икономическа криза. Това дава на Банката икономическо предимство и засилва нейната позиция в сравнение с тази на нейните конкуренти в Германия и в други държави-членки, които не са получили същата подкрепа. Следователно мерките трябва да се разглеждат като способни да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки.
(67)
Елементът на помощта в капиталовите инжекции възлиза на 650 милиона евро и представлява 3,3 % по отношение на рисково претеглените активи на Банката (края на 2008 г.).
8.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
8.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта
(68)
В своето решение за откриване от 4 ноември 2009 г. Комисията не стигна до заключение относно съответното правно основание за анализа на мерките за рекапитализация. Въз основа на наличната към съответния момент информация, решенията за инвестиране в проекти за регионално развитие, взети през периода, доста преди финансовата криза, изглежда представляват основната причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn. Тъй като кризата явно само е изострила съществуващите проблеми на Банката, прилагането на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС не беше изключено. От друга страна, датата на осъществяване на мерките за рекапитализация в разгара на финансовата криза и банковата практика на Комисията в условия на финансова криза предположиха прилагането на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(69)
Освен това, дори предишни решения да са се позовавали на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (28) („Насоки за преструктуриране“), Комисията е разяснила в точка 49 от Съобщението относно преструктурирането, че цялата помощ, нотифицирана на Комисията преди 31 декември 2010 г., ще бъде оценявана като помощ за преструктуриране на банки в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, а не с Насоките за преструктуриране.
(70)
Предвид продължаващата чувствителност на банковия сектор в Германия, Комисията стига до заключението, че потенциалното ликвидиране на една от най-големите спестовни банки в Германия поради […] би оказало отражение върху цялата система и следователно би застрашило финансовата стабилност в Германия.
(71)
Следователно подходящото правно основание за оценка дали получената помощ от Sparkasse KölnBonn е съвместима с вътрешния пазар като помощ за преструктуриране с цел запазване на финансовата стабилност е член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8.2.2. Съвместимост на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар
(72)
В съответствие със Съобщението относно преструктурирането, първо, планът за преструктуриране трябва да покаже, че процесът на преструктуриране, през който преминава получателя на държавната помощ, е подходящ за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Второ, размерът на помощта трябва да бъде ограничен до необходимия минимум и както получателя, така и притежателите на неговия капитал следва да участват в преструктурирането със свои собствени ресурси във възможно най-голяма степен. Трето, трябва да има мерки за ограничаване на нарушението на конкуренцията, създадено от изкуственото подпомагане на пазарната сила на получатела, и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Накрая трябва да бъдат решени определени въпроси, свързани с наблюдението и процедурите.
i) Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(73)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането Германия представи всеобхватен и подробен план за преструктуриране, който предоставя пълна информация за бизнес модела. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката.
(74)
Що се отнася до бизнес модела, Sparkasse KölnBonn възнамерява да се съсредоточи върху традиционните бизнес дейности на регионална спестовна банка. Тя ще предоставя пълната гама от банкови продукти на дребно за основните клиентски сегменти в региона на Кьолн и Бон: физически лица, МСП, както и по-малки корпоративни клиенти и институционални клиенти, намиращи се в региона. В резултат на това Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху нейната законоустановена дейност и ще трупа капитал от своята основна компетентност, като същевременно се оттегли от онези области, които са причина за нейните финансови затруднения. По-специално Sparkasse KölnBonn преустановява търгуването със собствен капитал, всички дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, и инвестиции в портфейлите от SAA и ABS. Комисията счита, че новият бизнес модел на Банката е жизнеспособен и устойчив в дългосрочен план.
(75)
Затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат главно на три дейности: i) проекти за регионално развитие; ii) инвестиции в портфейлите от ABS и SAA; и iii) инвестицията на Банката в WestLB.
(76)
Още през 2008 г. Sparkasse KölnBonn стартира продажбата или ликвидацията на дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, свързани с регионалното развитие. Пълното преустановяване на тези дейности представлява необходима и подходяща мярка за отстраняване на опасенията на Комисията, тъй като продажбите определят горна граница на всички бъдещи загуби или експозиция на риск, произтичащи от дъщерните дружества. Освен това мярката освобождава капитал, както и управленски капацитет, които може да бъдат отново използвани в основната дейност на Банката. При това продажбите ще намалят баланса на Банката с около [180-230] милиона евро ([0-2] %) (29).
(77)
Тъй като дейностите на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, се състоят главно в строителство на недвижими имоти и свързани с недвижими имоти услуги, Комисията не счита, че прилагането на Съобщението относно обработването обезценените активи в банковия сектор на Общността (30) („Съобщение относно обезценените активи“) е необходимо или подходящо в този случай. Балансовите стойности на тези дъщерни дружества са били отписани в значителна степен през изминалите години, за да се приведат в съответствие с техните пазарни стойности. Следователно не се очакват значителни бъдещи загуби за Банката вследствие на продажбата на дъщерните дружества. Освен това ангажиментът на Германия, че Банката ще продава според пазарната стойност, която ще бъде определена от независим експерт, гарантира, че в операциите няма да бъде включена допълнителна държавна помощ.
(78)
Друг източник на проблеми за Банката бяха портфейлите от ABS и SAA. Тези инвестиции вече значително са намалени. Sparkasse KölnBonn ще се оттегли напълно от тези портфейли до края на 2014 г. Поради факта, че тези инвестиции са извън обхвата на новия бизнес модел на Банката, оттеглянето от тези портфейли представлява необходима стъпка за изпълнението на стратегията на Sparkasse KölnBonn. Настоящите балансови стойности на останалите активи в портфейлите от ABS и SAA като цяло отговарят на техните пазарни стойности. Следователно останалата експозиция на риск, произтичаща от тези портфейли, е ограничена и не засяга жизнеспособността на Банката.
(79)
Накрая останалата експозиция на Банката - WestLB, която в миналото е довела до загуби за Sparkasse KölnBonn в размер на […] милиона евро, е с ограничен размер и е компенсирана от резерви в инвестиционния портфейл на RSGV. Освен това вноските на Банката [в …] ще се извършват само от бъдещите нетни печалби. Следователно задължението на Sparkasse KölnBonn да участва [в …] няма да застраши жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. В допълнение Комисията счита за положителен факта, че вноските на Банката са дължими едва след възстановяване на държавния капитал в съответствие с условията на рекапитализацията.
(80)
Комисията отбелязва, че Банката вече е разгледала и в бъдеще ще обръща внимание на слабостите в нейното корпоративно управление. Промяната в структурата на акционерите и въвеждането на гласуването с квалифицирано мнозинство в светлината на сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г. гарантират, че политическите интереси на собствениците няма да вземат връх над икономическите интереси на Банката. Освен това промяната в структурата и големината на органите на Sparkasse KölnBonn, както и на процеса на вземане на решения, води до подобрена отчетност на висшето ръководство. По-малкото разделени отговорности, както и по-големият дял на персонала, който не е политически ангажиран, т.е. [външни …] експерти в органите на Банката, ще увеличи прозрачността и ефективността на процеса на вземане на решения. Заедно с промяната на акционерната структура, тези мерки са насочени към източниците на затрудненията на Sparkasse KölnBonn, тъй като те свеждат до минимум риска, че Sparkasse KölnBonn ще се обвърже в проекти по политически съображения, които противоречат на икономическите интереси на Банката. Освен това независимостта на управлението на Банката изглежда достатъчно застъпена в съществуващото законодателство. Фактът, че Sparkasse KölnBonn е предоставила доказателства, че след 2004 г. Банката не се е обвързвала с нови проекти на политическа основа, показва, че прилаганите мерки са ефективни. Като цяло новият кодекс за корпоративно управление съответства на постигнатото в съпоставими случаи (31). Следователно вече направените промени в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn, както и тези, за които е поет ангажимент, могат да се считат за подходящи и достатъчни, за да допринесат за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(81)
Комисията счита, че планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn отговаря на изискванията, посочени в точка 9 и точки 12-15 от Съобщението относно преструктурирането, а именно че планът за преструктуриране следва да покаже също така как Банката възможно най-скоро ще възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план без държавна помощ. По-специално Банката следва да може да генерира подходяща възвръщаемост на нейния капитал, като същевременно покрива всички разходи за нейната обичайна дейност и спазва съответните регулаторни изисквания.
(82)
Първо, Sparkasse KölnBonn е предоставила финансови прогнози за периода 2008-2014 г., в които се дава информация за приходите, разходите, обезценките, печалбите и капиталовата позиция на Банката. Комисията счита, че предоставените прогнози при основния сценарий са базирани на разумни основни макроикономически допускания. Банката очаква отново да генерира печалби през 2010 г. и непрекъснато да подобрява своите годишни резултати през целия период на преструктуриране. Освен това през 2014 г. ROE ще достигне равнище от [9-10] %, което изглежда подходящо равнище на възвръщаемост за банка на дребно при нормални пазарни условия. Освен това, считано от 2013 г., Sparkasse KölnBonn напълно ще възстанови мерките за помощ. Съотношенията на капитала на Банката остават доста над минималните нормативни изисквания, като съотношението от първи ред ще се подобри от 6,1 % през 2009 г. на [8-9] % през 2014 г.
(83)
Второ, Sparkasse KölnBonn показа, че може да издържи на сценарий с неблагоприятни пазарни условия. Допусканията в сценария с неблагоприятни пазарни условия са оценени като уместни. Поради факта, че сценарият с неблагоприятни пазарни условия показва, че Sparkasse KölnBonn ще надвиши нейните нормативни капиталови изисквания, може да се счита, че Банката отговаря на изискванията на параграф 13 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това анализът на чувствителността показва, че Банката може да устои на значителна промяна в лихвените проценти в бъдеще.
(84)
Накрая Sparkasse KölnBonn представи стратегия за частично ранно излизане от кризата. Частичното връщане на държавния капитал би трябвало да бъде възможно без да се намалява капиталовата основа на институцията, тъй като според прогнозите съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn ще достигне [6-7] % през 2010 г. и след това ще надвиши това равнище при основния сценарий и също ще остане над нормативния минимум в сценария с неблагоприятни пазарни условия в плана за преструктуриране. Частичното ранно излизане от кризата не е свързано с допълнителна помощ нито за Sparkasse KölnBonn, нито за други дружества, които са част от операцията. Първо, поради определянето на покупната цена, която следва да бъде заплатена за първия транш Genussrechte от 150 милиона евро, която е почти равна на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента, в крайна сметка Förderungsgesellschaft няма да бъде по-облагодетелствано. Второ, операцията се осъществява между две публични дружества. Освен това, поради факта, че инструментът, който предстои да бъде преобразуван в капитал от първи ред, вече се определя като помощ и Sparkasse KölnBonn ще заплати същото възнаграждение на Zweckverband след преобразуването, Комисията не счита, че в преобразуването е обвързана някаква допълнителна помощ. Накрая обратното изкупуване от Sparkasse KölnBonn на втория транш от 150 милиона евро също ще бъде почти равно на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента.
(85)
Вследствие на това Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Sparkasse KölnBonn, изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност и с това се намаляват съмненията, изразени в Решението за откриване.
ii) Собствен принос/споделяне на тежестта
(86)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира ограничаването на помощта до необходимия минимум. Това предполага, че банките ще използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, като например продават активи, а акционерите, по възможност, следва да поемат загубите на банката. Мерките, за които е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn, гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктурирането на частни инвеститори, които притежават хибриден капитал на Банката.
(87)
Планът за преструктуриране не съдържа никакви елементи, които предполагат, че помощта надвишава средствата, изисквани за покриване на разходите, направени с оглед възстановяване на жизнеспособността. Получената помощ е необходима, за да се гарантира, че Sparkasse KölnBonn ще разполага с разумни капиталови буфери при основния сценарий и ще може да изпълни нормативните капиталови изисквания при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
(88)
По отношение на участието в разходите за преструктуриране чрез вътрешни ресурси, генерирани от Sparkasse KölnBonn, Комисията отбелязва, че Банката прилага мерки за намаляване на разходите. Мерките за намаляване на разходите ще доведат до намаляване на годишните разходи с [25-35] милиона евро до края на периода на преструктуриране, което представлява около [5-8] % от общите разходи през 2009 г.
(89)
Освен това продажбите на доходоносни дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, ще осигурят постъпления, които може да бъдат използвани за финансиране на разходите по преструктурирането.
(90)
Банката няма право да спира или забавя плащането на купони по хибридни инструменти, ако реализира печалба през дадена година. Въпреки това притежателите на хибридни инструменти, доколкото е възможно, също участват в покриването на претърпените от Sparkasse KölnBonn загуби, тъй като плащането както на купони, така и на главници по хибридния капитал е било спряно или те са участвали в поемането на загубите на Sparkasse KölnBonn. Следователно Комисията счита, че е гарантирано максималното възможно споделяне на тежестта от частните инвеститори в хибридни инструменти на Банката и, следователно, са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането за участие в разходите за преструктуриране от страна на частните инвеститори.
(91)
Точка 24 от Съобщението относно преструктурирането гласи, че адекватното възнаграждение за държавния капитал също представлява средство за постигане на споделяне на тежестта. В това отношение Комисията счита, че равнището на възнаграждението, определено в условията на мерките за рекапитализация, е подходящо в съчетание с останалите гореописани мерки за споделяне на тежестта. Прогнозните печалби ще дадат възможност на Банката да възстанови държавния капитал и да заплати спрените купони в съответствие с условията на рекапитализацията, считано от 2011 г. - за Genussrechte и от 2013 г. - за негласните влогове, след като бъде допълнен номиналния капитал на инструментите. Следва да се отбележи, че лихвата по Genussrechte, притежавани от държавата, е кумулативна за [2-6] години, а намалението на капитала вследствие поемането на загуби следва да бъде допълнено и при двата инструмента за рекапитализация. Следователно, според финансовите прогнози в основния сценарий, неплатената лихва по Genussrechte и намалената главница по двата инструмента впоследствие ще бъдат възстановени на държавата.
(92)
В светлината на горното Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Германия, предвижда достатъчен собствен принос към преструктурирането и следователно намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
iii) Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(93)
Съобщението относно преструктурирането изисква плана за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Освен това те следва да решават проблеми, свързани с моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентно поведение.
(94)
Пакетът от мерки в достатъчна степен решава проблема с моралния риск. Sparkasse KölnBonn е решена да извърши цялостна продажба на доходоносни странични дейности. Те включват дела в […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и Neue Leben Pensionsverwaltung AG, които са значителни […] на Sparkasse KölnBonn.
(95)
Германските органи са предоставили подробен график със срокове за извършване на планираните продажби и са решени да назначат контролиращ управител, за да се гарантира своевременното изпълнение на ангажиментите. Ако съгласуваните срокове не бъдат спазени, за продажбите ще бъде назначен управител по продажбите.
(96)
Преструктурирането на Банката включва намаление на присъствието на Sparkasse KölnBonn в определени клиентски сегменти. Тези мерки ще позволят на конкурентните достъп до част от големите корпоративни и институционални клиенти на Банката. Тъй като това основно засяга големи структури, които като цяло имат достъп до капиталови пазари, Комисията счита, че рискът от отрицателно въздействие на тази мярка върху реалната икономика е пренебрежимо малък.
(97)
Освен това, вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране, Sparkasse KölnBonn ще намали своите общи активи с [15-20] % от гледна точка на RWA ([15-20] % от гледна точка на общи активи) на формална база и с [10-15] % при включване на бъдещ растеж (5 % от гледна точка на общи активи). Намалението ще се дължи главно на оттеглянето от инвестициите в SAA и ABS, прекратяване на търгуването със собствен капитал ([6-8] % от гледна точка на RWA, [6-8] % от гледна точка на общи активи) и намалението на големи експозиции на кредит и кредитни линии за институционални клиенти (RWA: [5-7] %, общи активи: [5-7] %).
(98)
С оглед на размера на помощта в настоящия случай (3,3 % от RWA), тези мерки могат да се считат за достатъчни и пропорционални от гледна точка на намаляването на големината на Банката и обхвата на дейността ѝ. Sparkasse KölnBonn действа само в региона на Кьолн и Бон, където пазарната ѝ позиция е значителна ([18-23] % - [30-35] % в зависимост от продукта), но не и господстваща. Освен това Банката не заема лидерска позиция по отношение на цените в сегмента на своята основна дейност. По тази причина допълнителните мерки, целящи по-нататъшното намаляване на пазарния дял на Банката в нейния основен пазар на дребно, не изглеждат подходящи в случая на Sparkasse KölnBonn. Първо, Комисията отбелязва, че не основната дейност е източник на затрудненията на Банката. Освен това Германия е предоставила достатъчни доказателства, показващи, че прилагането на такива мерки би било трудно и непропорционално скъпо, като по този начин ще бъде отрицателно засегната способността за реализиране на основните доходи на Банката, което ще представлява заплаха за жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. Още повече такива мерки биха засегнали неблагоприятно сегментите на основна дейност на Sparkasse KölnBonn - МСП и частни клиенти - които обаче не са източникът на затрудненията на Банката. Накрая, предвид ограничените алтернативни източници на финансиране за тези групи клиенти и практиката на Комисията, целяща да се запази кредитирането на реалната икономика, Комисията счита, че допълнителното ограничаване на обхвата от дейности на Sparkasse KölnBonn би засегнало нейната основна дейност и, следователно би било в ущърб както на Банката, така и на пазарите, които тя обслужва.
(99)
Комисията отбелязва също така ангажиментите за поведение, поети от Sparkasse KölnBonn и Германия. Тези ангажименти включват забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и забрана за рекламиране на държавната подкрепа, като по този начин не се дава възможност на Sparkasse KölnBonn да използва помощта за финансиране на антиконкурентно пазарно поведение. В съответствие с точка 40 от Съобщението относно преструктурирането забраната за придобиване осигурява допълнителна гаранция, че държавната помощ няма да се използва за придобиване на конкуренти.
(100)
Въз основа на горното Комисията счита, че мащабът и характерът на предложените от Sparkasse KölnBonn мерки са достатъчни и подходящи за справяне с всички нарушения на конкуренцията. Следователно планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за намаляване на нарушенията на конкуренцията и, следователно, той намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
8.2.3. Мониторинг
(101)
Съгласно раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането се изискват редовни доклади, които да позволяват на Комисията да проверява правилното прилагане на плана за преструктуриране. Германия ще назначи контролиращ управител, който ще представя шестмесечни доклади за контрола. Първият доклад следва да бъде представен през февруари 2011 г. Следователно Комисията счита, че надлежният контрол на изпълнението на плана за преструктуриране е гарантиран.
(102)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, посочен в глава 4 от настоящото решение, е съвместим с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(103)
Заключението на Комисията е, че мерките за преструктуриране са уместни, за да се даде възможност на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план, достатъчни - по отношение на споделянето на тежестта и подходящи и пропорционални, за да се компенсират нарушаващите пазара въздействия на въпросните мерки за помощ. Следователно тя счита, че представеният план за преструктуриране изпълнява критериите на Съобщението относно преструктурирането и, следователно, мерките за преструктуриране могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. По тази причина мерките за предоставяне на капиталова инжекция може да бъдат одобрени в съответствие с плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Помощта за преструктуриране, предоставена на Sparkasse KölnBonn от нейните акционери публични органи, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Помощта е съвместима с вътрешния пазар, което подлежи на прилагането на плана за преструктуриране и на изпълнението на ангажиментите, посочени в приложения I, II и III.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 29 септември 2010 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 29. septembris)
par valsts atbalstu C 32/09 (ex NN 50/09), ko Vācija īstenojusi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/526/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi dalībvalstis un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Vācija paziņoja par pasākumiem 2009. gada 21. oktobrī.
(2)
Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā (2) (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija sākotnēji secināja, ka rekapitalizācijas pasākumi attiecībā uz Sparkasse KölnBonn (turpmāk “banka”) uzskatāmi par valsts atbalstu, un pauda bažas, vai pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz Sparkasse KölnBonn, uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Komisija arī pieprasīja, lai Vācija iesniedz pārstrukturēšanas plānu.
(3)
Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. janvārī, un ieinteresētās personas tika lūgtas iesniegt apsvērumus.
(4)
Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 11. februārī, un tas tika apspriests vairākās sanāksmēs un telekonferencēs laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. gada septembrim.
(5)
Vācija iesniedza papildinformāciju un atjauninātus pārstrukturēšanas plāna datus 2010. gada 15. janvārī, 10., 12. un 24. februārī, 10. un 26. martā, 21. un 28. maijā, 8. un 11. jūnijā, 23. jūlijā un 10. un 23. augustā. Pārstrukturēšanas plāna galīgais teksts tika iesniegts 2010. gada 1. septembrī.
2. ATBALSTA SAŅĒMĒJAS KREDĪTIESTĀDES RAKSTUROJUMS
(6)
Sparkasse KölnBonn ir Vācijas krājbanka. Pašreizējā veidolā tā tika izveidota 2005. gadā, apvienojoties uzņēmumiem Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn, kuru īpašnieki (Träger jeb atbildīgās valsts iestādes, turpmāk “īpašnieks”) bija attiecīgi Ķelnes un Bonnas pilsēta. Ķelnes pilsētas netiešā turējumā esošā daļa jaunajā bankā ir 70 %, Bonnas pilsētas - 30 %. Pēc apvienošanas Sparkasse KölnBonn īpašnieks ir apvienība Zweckverband Sparkasse KölnBonn (turpmāk “Zweckverband”). Zweckverband ir reģistrēta atbilstīgi publiskajām tiesībām, un tā ir īpašam mērķim izveidota apvienība. Zweckverband vienīgie dalībnieki ir Ķelnes pilsēta (70 %) un Bonnas pilsēta (30 %).
(7)
Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās bija otra lielākā Vācijas krājbanka, kuras bilances vērtība bija EUR 31 miljards. Tolaik Moody’s piešķirtais kredītvērtējums Sparkasse KölnBonn bija Aa2. Tas tika pazemināts uz A1 2010. gada 15. martā.
(8)
Sparkasse KölnBonn sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām (Privatkundengeschäft) un korporatīviem klientiem (Firmenkundengeschäft). Reģionālā līmenī banka aktīvi darbojas projektu finansēšanā un kapitāla tirgū (Kapitalmarktgeschäft), kā arī veic citas finanšu operācijas, piem., aktīvu pārvaldību.
(9)
Banka aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, un tās tirgus daļa 2008. gadā bija apmēram [30-35] (3) % attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem, apmēram [20-25] % attiecībā uz aizdevumiem privātpersonām un [15-20] % attiecībā uz aizdevumiem korporatīviem klientiem (4).
3. ATBALSTA PASĀKUMI
(10)
Sparkasse KölnBonn kapitālā kopumā tika ieguldīti EUR 650 miljoni,
i)
2008. gada beigās emitējot līdzdalības sertifikātus (Genussrechte);
ii)
2009. gada sākumā izmantojot daļas bez balsstiesībām (Stille Einlage).
3.1. Līdzdalības sertifikāti (Genussrechte)
(11)
Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (turpmāk “Förderungsgesellschaft”) 2008. gada decembrī veica parakstīšanos uz Sparkasse KölnBonn nominālajiem līdzdalības sertifikātiem EUR 300 miljonu apmērā divos laidienos, katru EUR 150 miljonu apmērā.
(12)
Förderungsgesellschaft ir Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Reinas krājbanku apvienība, turpmāk “RSGV”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. RSGV ir publisko tiesību apvienība (“Körperschaft des öffentlichen Rechts”) attiecībā uz visām krājbankām un to publiskajiem īpašniekiem, kuri atrodas Reinzemē (Rheinland), un tā pārstāv Sparkassen (krājbankas) un to (publiskos) īpašniekus. Saskaņā ar statūtiem Förderungsgesellschaft mērķis ir popularizēt RSGV piederīgās krājbankas. Förderungsgesellschaft var veikt iemaksas krājbanku kapitālā - šādu iemaksu vienīgais mērķis ir turpināt attīstīt kreditēšanas darbību, un tā var saņemt aizdevumus.
(13)
Sertifikātu kuponu likme ir 8 %. Sertifikātu dzēšanas termiņš ir 2013. gada 31. decembris. No regulējuma viedokļa līdzdalības sertifikāti ir 2. līmeņa kapitāls.
(14)
Līdzdalības sertifikāti tiek izmantoti gada zaudējumu segšanai proporcionāli to daļai kopējā pašu kapitālā zaudējumu segšanai; līdzdalības sertifikātos ietverta maksājumu saglabāšana uzskaites ierakstos […] apmērā, t. i., iepriekšējie maksājumi attiecībā uz līdzdalības sertifikātiem jāveic ne vēlāk kā [2-6] gadu laikā pēc to samaksas termiņa. Tas pats attiecas uz maksājumiem, kurus veic, lai papildinātu līdzdalības sertifikātu nominālvērtību, ja tā samazinājusies zaudējumu segšanas rezultātā.
(15)
Sertifikātu finansēšanai Förderungsgesellschaft veica parakstīšanos uz diviem aizņēmumiem […] apmērā. Šiem aizņēmumiem ir nemainīga procentu likme [4-5] % līdz līdzdalības sertifikātu termiņa beigām. Aizņēmumu, kas izsniegts […], garantē RSGV, kas no Förderungsgesellschaft saņems garantijas atlīdzību [1,8-2,5] % apmērā.
3.2. Daļas bez balsstiesībām
(16)
Sparkasse KölnBonn un Zweckverband2009. gada 2. janvārī un 2009. gada 27. februārī noslēdza līgumus par daļām bez balsstiesībām, izveidojot “Stille Gesellschaft” EUR 350 miljonu apmērā, ko izmaksāja divos laidienos: vienu EUR 300 miljonu apmērā - 2009. gada 2. janvārī, otru EUR 50 miljonu apmērā - 2009. gada 1. aprīlī. Daļas bez balsstiesībām ir mehānisms, saskaņā ar kuru ieguldītājs neiegūst balsstiesības, bet saņem atlīdzību. Šis instruments ir nebeidzams, un to ietver 1. līmeņa pamatkapitālā. Zweckverband ir daļu bez balsstiesībām turētājs.
(17)
Daļu bez balsstiesībām pirmā laidiena finansēšanai Zweckverband noslēdza līgumu par aizņēmumu EUR 300 miljonu apmērā. 50 % no aizņēmuma nodrošina […], un atlikušos 50 % nodrošina […]. Par aizņēmumu Zweckverband maksās atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Otrais laidiens EUR 50 miljonu apmērā tika refinansēts, izmantojot […] izsniegtu aizdevumu, par kuru atlīdzība bija EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Lai gan ne Ķelne, ne Bonna nesniedz īpašas garantijas, saskaņā ar Zweckverband statūtiem abām pilsētām ir neierobežota atbildība attiecībā uz visām Zweckverband saistībām.
(18)
Attiecībā uz daļām bez balsstiesībām Sparkasse KölnBonn maksā atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus 7,25 %. Šāda atlīdzība tika noteikta atbilstīgi Deutsche Bank t. s. “atzinumam par godīgumu”. Atlīdzības maksājums ir atkarīgs no bilancē uzrādītās peļņas, un šo maksājumu neveic, ja Sparkasse KölnBonn neuzrāda peļņu attiecīgajā gadā. Maksājumu neveic arī tad, ja tā veikšanas laikā kapitāla koeficients ir zemāks par 9 % un ciktāl tā veikšana radītu vai palielinātu zaudējumus attiecīgajā pārskata gadā. Ja maksājums tiek atlikts, nav pienākuma to saglabāt uzskaites ierakstos un vēlāk veikt maksājumu, kura veikšanu banka ir apturējusi. Turklāt daļas bez balsstiesībām sedz bilances zaudējumus proporcionāli to daļai kopējā kapitālā zaudējumu segšanai.
4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(19)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sparkasse KölnBonn darbosies kā reģionāla krājbanka atbilstīgi tās statūtos noteiktajam uzņēmējdarbības modelim. Bankas darbība būs koncentrēta uz parastiem neliela apjoma bankas pakalpojumiem, ko tā sniegs klientiem - privātpersonām un MVU - tās tradicionālajos segmentos, un tā vairs neveiks citas darbības, piem., nekustamā īpašuma tirdzniecību vai ieguldījumus strukturētos produktos, un pārdos blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Turklāt banka ievērojami samazinās administratīvos izdevumus.
4.1. Pārstrukturēšanas plāna raksturojums
(20)
Sparkasse KölnBonn galvenokārt sniegs pakalpojumus klientiem Ķelnes un Bonnas reģionā tādos segmentos kā pakalpojumi privātpersonām, privāti sniegti bankas pakalpojumi privātpersonām, kas veic apjomīgus aktīvu ieguldījumus, pakalpojumi MVU, korporatīviem un institucionāliem klientiem. Banka koncentrēsies uz korporatīviem klientiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 250 miljoniem.
(21)
Sparkasse KölnBonn samazinās savus lielākos ar kreditēšanu saistītos riska darījumus, ierobežojot kredītlīnijas, pieprasot papildu nodrošinājumu vai nododot riskus citām kredītiestādēm. Segmentā “pakalpojumi korporatīviem klientiem”Sparkasse KölnBonn jau panākusi riska darījumu samazinājumu EUR 551,5 miljonu apmērā, bet līdz 2013. gada beigām tā vēl samazinās savus riska darījumus par EUR [900-1 100] miljoniem; to sākotnējais līmenis 2008. gadā bija EUR 2,8 miljardi. Turklāt ar kreditēšanu saistītie riska darījumi EUR [800-900] miljonu apmērā ar iestādēm, kas nav saistītas ar Ķelnes un Bonnas reģionu, tiks samazināti līdz 2013. gada beigām, izmantojot tādus pašus instrumentus (skatīt I pielikuma 4. punktu).
(22)
Sparkasse KölnBonn jau samazinājusi savu nekustamā īpašuma tirdzniecības portfeli, kas sākotnēji bija EUR 550 miljoni, līdz EUR [20-23] miljoniem patlaban, un turpmāk tas tiks samazināts līdz nullei. Banka nākotnē neveiks nekustamā īpašuma tirdzniecības operācijas, un tā apsver iespēju atteikties no tādas iestādes statusa, kam ir tirdzniecības portfelis, līdz ar to tā atlikušās ierobežotās tirdzniecības operācijas iekļaus netirdzniecības portfelī. Šādiem darījumiem būs kvalitatīvs ierobežojums: tie attieksies uz noteiktiem produktiem un tiem piemēros kvantitatīvu ikdienas ierobežojumu attiecībā uz riska darījumiem (tirgus risks EUR [3-5] miljoniem, skatīt I pielikuma 2. punktu).
(23)
Viens no galvenajiem Sparkasse KölnBonn zaudējumu iemesliem 2008. gadā bija tās ieguldījumi tā saucamajos ABS un stratēģiski asignētu aktīvu (turpmāk “SAA”) portfeļos. Laikā, kad Sparkasse KölnBonn veica ieguldījumus ABS portfeļos, tā iegādājās no ģeogrāfiskā viedokļa diversificētus (5) aktīvus, kam galvenokārt piešķirts AAA kredītnovērtējums, tostarp RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) un CLO (10). 2007. gada beigās ABS portfelis Sparkasse KölnBonn kontos bija EUR 1,05 miljardi. SAA ir ieguldījumi specializētos fondos, ar kuru starpniecību Sparkasse KölnBonn turējumā bija diversificēts portfelis, ko cita starpā veidoja starptautisku uzņēmumu kapitāla vērtspapīri, REIT (11) un obligācijas, tostarp fondos ar augstu ienesīgumu un attīstības valstu fondos. 2007. gada beigās šī portfeļa uzskaites vērtība Sparkasse KölnBonn bilancē bija EUR 2,2 miljardi. Kaut gan Sparkasse KölnBonn mērķis bija plaši diversificēt ABS un SAA portfeļus, tos nozīmīgi ietekmēja finanšu krīze. 2008. gadā vajadzēja daļēji norakstīt EUR 249 miljonus (12), galvenokārt abu portfeļu dēļ, šo summu Sparkasse KölnBonn vajadzēja atzīt kā zaudējumus saistībā ar saviem ieguldījumu portfeļiem papildus EUR 108 miljoniem, ko tā iegrāmatoja kā zaudējumus jau 2007. gadā.
(24)
Pārstrukturēšanas plānā Sparkasse KölnBonn norādīja ABS un SAA ieguldījumus kā neatbilstīgus riska profilam un stratēģijas pārorientēšanai, kļūstot par tradicionālu krājbanku. Rezultātā banka pieņēma lēmumu pilnībā izpārdot vai izbeigt šādas saistības līdz 2014. gadam. Lai ierobežotu savu riska pozīciju saistībā ar kapitāla vērtspapīriem, Sparkasse KölnBonn 2008. gada martā uz pusi samazināja SAA ieguldījumus. 2009. gadā tā īstenoja citus pārdevumus, un rezultātā 2009. gada 30. septembrīSAA portfelis tika samazināts līdz EUR 468 miljoniem. Atlikušo riska darījumu ar ABS radīto ietekmi (nomināli EUR 970 miljoni 2009. gada 30. septembrī) uz Sparkasse KölnBonn kontiem segs izveidotie uzkrājumi un riska ierobežošana 2010. gadā. Visbeidzot [2012.-2014.] gadā tiks pārdots viss atlikušais portfelis.
(25)
Sparkasse KölnBonn sākusi īstenot plašu programmu izmaksu samazināšanai, tostarp darbinieku skaita samazināšanai, bankas iekšējo procesu optimizēšanai un 22 filiāļu slēgšanai no esošajām filiālēm (kopskaitā 131 filiāle) līdz 2011. gada vidum. Rezultātā bankas administratīvie izdevumi tiks pakāpeniski samazināti par [5-8] % līdz 2014. gadam (13).
(26)
Vācija apsolījusi, ka banka ievēros ierobežojumus attiecībā uz kuponu maksājumiem (I pielikuma 7. punkts), aizliegumu attiecībā uz reklāmu (I pielikuma 9. punkts) un iegādi (I pielikuma 8. punkts) un aizliegumu būt cenu līderim, saskaņā ar kuru līdz 2014. gada beigām Sparkasse KölnBonn noguldījumiem un hipotēkām nedrīkst piedāvāt labākas likmes salīdzinājumā ar labākajiem no desmit lielākajiem konkurentiem (attiecībā uz noguldījumiem to konkurentu tirgus daļas izteiksmē, kuri aktīvi darbojas attiecīgajā tirgū Ķelnes un Bonnas reģionā, un attiecībā uz hipotēkām tirgus daļas jaunās ražotnēs Vācijā izteiksmē, skatīt I pielikuma 5. punktu).
4.2. Meitasuzņēmumu pārstrukturēšana
(27)
Sparkasse KölnBonn plāno samazināt savu meitasuzņēmumu skaitu par vienu trešdaļu. No meitasuzņēmumu portfeļa, kas bankas kontos bija EUR 635 miljoni 2008. gada 31. decembrī, EUR [20-40] miljoni tika atsavināt vai likvidēti līdz 2009. gada beigām un turpmāk plāno atsavināt vēl EUR [180-250] miljonus. Īstenojot šo pasākumu, Sparkasse KölnBonn plāno sasniegt divus mērķus, kas atkarīgi no meitasuzņēmuma veida. Pirmkārt, pārdot blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus (14), kuri aktīvi darbojas reģionālos attīstības projektos vai komunālo un sociālo mājokļu jomā, tādējādi samazinot Sparkasse KölnBonn riska pozīciju un ievainojamību. Otrkārt, pārdot daļas uzņēmumos, kuri ir tikai netieši saistīti ar Sparkasse KölnBonn darbību, tādējādi radot peļņu Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas finansēšanai. Visu pārdodamo meitasuzņēmumu saraksts dots I pielikuma 10. un 13. punktā.
(28)
Piemēram, pārdošana, ko veiks otrajā grupā, attiecas uz daļām tādās sabiedrībās kā RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un neue leben Pensionsverwaltung AG. Šī pārdošana ir jau pabeigta, un iegūtie ieņēmumi ir apmēram EUR [25-35] miljoni.
(29)
Attiecībā uz dažiem meitasuzņēmumiem, kuri kopsummā veido apmēram EUR [70-100] miljonus, Sparkasse KölnBonn paredz, ka privātie pircēji izrādīs mazu ieinteresētību. Interese būs neliela galvenokārt šo uzņēmumu rakstura dēļ - šie uzņēmumi ir mazi, darbojas sociālo mājokļu jomā un reģionālajā attīstībā sadarbībā ar Ķelnes pilsētu - vai to īpašumtiesību struktūras dēļ, kurā dominē Ķelnes pilsēta. Tāpēc banka apsver iespēju pārdot šīs darbības [Ķelnes pilsētai vai sabiedrībai, kas ir saistīta ar Ķelnes pilsētu]. Nodošanai tiktu izmantota neatkarīga eksperta noteikta tirgus vērtība. To meitasuzņēmumu aktīvi, kurus pārdos Ķelnes pilsētai, ir galvenokārt saistīti ar nekustamā īpašuma operācijām.
(30)
Pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā banka samazinās savus riska svērtos aktīvus (RSA) par EUR [2-5] miljardiem un to apjoms būs EUR [15-20] miljardi (t. i., tie tiks samazināti par [15-20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, RSA samazinājums būtu [10-15] % līdz 2014. gadam. Sparkasse KölnBonn […] tiktu samazināti par EUR [4-6] miljardiem, un to apjoms būtu [20-30] miljardi (t. i., par [15-20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā kopējie aktīvi samazinātos par 5 %.
4.3. Spēja atgūt dzīvotspēju saskaņā ar pamatscenāriju un stresa scenāriju
(31)
Vācija iesniegusi pamatscenāriju un stresa scenāriju, lai pierādītu Sparkasse KölnBonn spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju.
(32)
Saskaņā ar pamatscenāriju iesniegto finanšu prognožu pamatā ir pieņēmumi, kuri atbilst atzītu ekonomikas institūtu publicētajām prognozēm saistībā ar Vāciju. Pieņem, ka IKP izaugsme saglabāsies tādā pašā vidējā līmenī visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Paredz, ka bezdarba līmenis turpinās paaugstināties līdz 2011. gadam un tad sāks palēnām samazināties. Visbeidzot paredz, ka patlaban vērojamā nelabvēlīgā situācija, kad procentu likmes ir zemā līmenī, uzlabosies 2010. gadā un tad paliks nemainīga visā pārstrukturēšanas periodā.
(33)
Kā redzams 1. tabulā, saskaņā ar pamatscenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2010. gadā un pakāpeniski uzlabos savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [9-10] %. 1. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā.
1. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.-2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju
Scenārijs
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pamatscenārijs
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
1. attēls
Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju
Rādītāji
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RSA (15) (mljrd. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
1. līmeņa koeficients (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Saskaņā ar stresa scenārija makroekonomikas pieņēmumiem krīze turpināsies līdz 2011. gadam un lēna atlabšana sāksies 2012. gadā. Salīdzinājumā ar pamatscenāriju stresa scenārijā izmantots pieņēmums, ka būs vēl divi gadi ar nelabvēlīgām un zemām procentu likmēm.
(35)
Saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2012. gadā un turpinās uzlabot savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [10-12,5] %. Saskaņā ar stresa scenāriju gan Sparkasse KölnBonn, gan visas konsolidācijas grupas kapitāla koeficienti saglabāsies virs regulējumā noteiktā minimālā līmeņa visā pārstrukturēšanas perioda laikā. 2. tabulā un 2. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju.
2. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju
Scenārijs
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stresa scenārijs
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2. attēls
Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju
Rādītāji
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RSA (17) (mljrd. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1. līmeņa koeficients (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Tā kā patlaban vērojamais īstermiņa procentu likmju zemais līmenis ir galvenais iemesls, kas ierobežo bankas peļņu, tika veikta papildu jutīguma analīze procentu likmēm (saskaņā ar 1. scenāriju procentu likmju līknes augšupvērstā virzība par 100 bāzes punktiem, saskaņā ar 2. scenāriju lejupvērsta virzība par 50 bāzes punktiem). Analīze apstiprināja, ka, procentu likmēm turpinot palielināties, Sparkasse KölnBonn rentabilitāte uzlabotos, savukārt, procentu likmēm samazinoties, bankas rentabilitāte pasliktinātos, t. i., īstermiņa procentu likmju lineārs samazinājums par 50 bāzes punktiem samazinātu peļņu par EUR [20-25] miljoniem gadā. Kopumā Vācijas nodrošinātā jutīguma analīze apliecināja, ka Sparkasse KölnBonn ievainojamība attiecībā uz nozīmīgiem procentu likmju satricinājumiem ir ierobežota.
4.4. Korporatīvā pārvaldība
(37)
Vācijas iesniegtā informācija liecināja, ka lēmumi veikt politiski virzītus ieguldījumus, kas vairoja Sparkasse KölnBonn problēmas, tika pieņemti laikā no 1997. gada līdz 2004. gadam, t. i., pirms Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanas 2005. gadā, kuras rezultātā tika izveidota Sparkasse KölnBonn tās pašreizējā veidolā. Turklāt šie lēmumi tika pieņemti, pastāvot citādam tiesiskajam regulējumam, kurā galvenokārt dominēja Ziemeļreinas-Vestfālenes krājbanku likums (19). Kopš tā laika veikti uzlabojumi Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā.
(38)
Ņemot vērā pārmaiņas bankas atbildīgās valsts iestādes (Träger) struktūrā pēc apvienošanas 2005. gadā, svarīgi lēmumi apvienībā Zweckverband tiek pieņemti ar akcionāru kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts vismaz 85 % apmērā, un šis līmenis ir augstāks nekā katras pilsētas dalība bankā.
(39)
Ir samazināts iestādes struktūru skaits un apjoms, tostarp nozīmīgi samazināts Uzraudzības padomes un Valdes apjoms (20). Tika likvidēta Dalības komiteja, kuras sastāvā bija trīs Valdes locekļi un kura iepriekšējā Stadtsparkasse Köln bija tiesīga pieņemt sākotnējus lēmumus par ieguldījumu veikšanu meitasuzņēmumos. Valde pārņēma atbildību par ieguldījumu politiku attiecībā uz pašu kapitāla iesaistīšanu, un šādi ieguldījumi jāvērtē atbilstīgi ekonomikas kritērijiem. Turklāt ikvienam jaunam Sparkasse KölnBonn ieguldījumam nepieciešama Uzraudzības padomes piekrišana.
(40)
Saskaņā ar grozījumiem likumā par krājbankām bankai bija pienākums izveidot Riska komiteju un Grāmatvedības komiteju un piešķirt tām plašas kontroles pilnvaras. Turklāt saskaņā ar likumu Uzraudzības padomes locekļiem jābūt nepieciešamai kvalifikācijai, lai novērtētu un kontrolētu krājbankas darbību. Valde ir pilnībā atbildīga par bankas pārvaldību, un tai nav saistoši ne Uzraudzības padomes, ne akcionāru norādījumi.
(41)
Papildus jau īstenotajiem uzlabojumiem Sparkasse KölnBonn korporatīvās pārvaldības struktūrā banka turpinās stiprināt pārvaldību, palielinot neatkarīgo (21) Uzraudzības padomes locekļu skaitu no diviem patlaban līdz četriem no 18 locekļiem. Grāmatvedības komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz septiņiem, un Riska komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz sešiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Dalības komiteja un Stratēģijas komiteja tiks likvidētas attiecīgi līdz 2011. gada un 2010. gada beigām. Dalības komiteja automātiski zaudēs savu nozīmīgumu, kad Sparkasse KölnBonn būs pārdevusi lielāko daļu savu meitas-uzņēmumu. Stratēģijas komitejas pienākumus veiks Valde. Visbeidzot, tiks grozīti lēmumu pieņemšanas procesi attiecībā uz sabiedrību iegādi, nosakot vienprātīgu lēmumu pieņemšanu Valdē un paredzot prasību, ka attiecībā uz ieguldījumiem, kas pārsniedz EUR [2-5] miljonus, jābūt neatkarīga eksperta pozitīvam vērtējumam, ko tas sniedz, veicot izpēti vai uzņēmējdarbības vērtēšanu.
4.5. Hibrīdinstrumenti
(42)
Sparkasse KölnBonn turējumā ir hibrīdkapitāls, kurš izvietots pie ieguldītājiem, kas ir trešās personas (privāti līdzdalības sertifikāti), un kura apjoms ir EUR 224 miljoni. Vācijas sniegtā informācija liecina, ka Genussrechte un privātie līdzdalības sertifikāti tiek iedalīti vienā kategorijā. Daļas bez balsstiesībām ir otrās kārtas kategorijā salīdzinājumā ar abu veidu sertifikātiem. Kā parādīts 3. tabulā, kopš 2008. gada nav veikti kuponu maksājumi par hibrīdinstrumentiem. 2008. gadā un 2009. gadā Genussrechte piedalījās zaudējumu segšanā EUR 57,4 miljonu apmērā. Daļas bez balsstiesībām un privātie līdzdalības sertifikāti tika izmantoti zaudējumu segšanā 2009. gadā. Kopš 2010. gada hibrīdinstrumentu vērtība tiek papildināta, un, sākot no 2011. gada, tiks atsākti atceltie uzkrātie kuponu maksājumi un to izmaksa tiks pabeigta līdz 2012. gadam. 2013. gadā būs pabeigta visu hibrīdinstrumentu vērtības papildināšana, veikti visu atcelto uzkrāto kuponu maksājumi un par katru instrumentu tiks maksāta pilnā kupona vērtība. Tā kā kuponu maksājumus veicina vai nu pozitīvs peļņas/zaudējumu aprēķins, vai bilances rezultāts, Sparkasse KölnBonn nav iespēju apturēt kuponu maksājumus, ja banka strādā ar peļņu un, kapitālam samazinoties, tas ikreiz tiek atjaunots.
3. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņas sadale 2009.-2014. gadā (saskaņā ar pamatscenāriju)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Peļņa pirms nodokļu nomaksas
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Peļņas sadale atbilstīgi kapitāla instrumentiem
Valsts līdzdalības sertifikāti
Zaudējumu segšanai
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…
Privātie līdzdalības sertifikāti
Zaudējumu segšanai
0
12,5
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Daļas bez balsstiesībām
Zaudējumu segšanai
0
19,5
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Vācija apsolījusi, ka banka neturpinās veikt kuponu maksājumus attiecībā uz hibrīdkapitālu, kuru tur privātie ieguldītāji, izņemot tādus instrumentus, attiecībā uz kuriem tai ir līgumiskas saistības veikt kuponu maksājumus (skatīt I pielikuma 7. punktu).
4.6. WestLB
(44)
Vēl viens Sparkasse KölnBonn problēmu iemesls bija tās dalība WestLB. Iepriekš Sparkasse KölnBonn cieta zaudējumus EUR […] miljonu apmērā, jo kā reģionālo krājbanku asociācijas biedrs tā veica iemaksas rezervju fondā, ko izveidoja krājbanku asociācija kā drošības tīklu saviem biedriem un federālajām zemes bankām (Landesbanks). Fonda līdzekļus vajadzēja izmantot 2008. gadā WestLB glābšanai. Atlikusī riska pozīcija ir saistīta ar Sparkasse KölnBonn netiešo līdzdalību WestLB un atlikušajām netiešajām saistībām attiecībā uz WestLB sliktās bankas aktīviem, ko tā tur ar RSGV starpniecību.
(45)
Kaut gan Sparkasse KölnBonn nebija veikusi tiešus ieguldījumus WestLB, tās riska pozīciju rada daļa, kādu WestLB tur RSGV, kurā Sparkasse KölnBonn tur daļu aptuveni 19 % apmērā. Vācijas iesniegtā informācija liecina: risks, ka ikviena RSGV bilances vērtības samazināšanās, kas ietekmēs WestLB, savukārt ietekmēs Sparkasse KölnBonn, ir ierobežots. Pirmkārt, WestLB vērtējumu nesen veica neatkarīgs uzņēmums, un tās bilances vērtība RSGV kontos tika attiecīgi samazināta 2009. gada 31. decembrī no vēsturiskās vērtības EUR […] miljardiem līdz EUR […] miljoniem 2009. gada 31. decembrī. Tādējādi Sparkasse KölnBonn netiešā daļa WestLB patlaban veido apmēram EUR […] miljonus. Turklāt, tā kā Sparkasse KölnBonn riska pozīciju saistībā ar WestLB rada tikai tās daļa RSGV, Sparkasse KölnBonn ir svarīga tikai būtiskā RSGV vērtība. To ietekmē ne tikai WestLB vērtība, bet arī citi meitasuzņēmumi un RSGV ieguldījumi. Citu RSGV meitasuzņēmumu vērtējums, ko veica 2009. gada beigās, norādīja uz ievērojamām slēptām rezervēm, ar kurām pietiktu, lai nosegtu pat iespējami slikta iznākuma scenārijā paredzēto WestLB daļējo norakstīšanu līdz 0.
(46)
Sparkasse KölnBonn saistības veikt iemaksu [kam …], kas dibināta nesen izveidotās WestLB“sliktās bankas” iespējamo zaudējumu segšanai, ir EUR […] miljoni 25 gadu laikā. Tomēr šīs saistības neietekmē bankas spēju pildīt regulējumā noteiktās prasības nākotnē, jo iemaksa [kam …] veicama tikai no nākamo periodu peļņas.
4.7. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana
(47)
Vācija apsolījusi, ka Sparkasse KölnBonn atmaksās daļu no saņemtā kapitāla agrāk, nekā noteikts instrumenta nosacījumos (skatīt I pielikuma 27. punktu). Atmaksa tiks uzsākta 2011. gadā, un to veidos divi soļi.
(48)
Pirmais solis būs laidiena […] EUR 150 miljonu apmērā pārdošana Zweckverband. Darījums un īpaši pirkšanas cena neuzlabos Förderungsgesellschaft finanšu stāvokli salīdzinājumā ar tās iespējamo stāvokli instrumenta paturēšanas gadījumā (22). Tad Zweckverband konvertēs Genussrechte, ko patlaban atzīst kā 2. līmeņa kapitālu, 1. līmeņa kapitāla instrumentos. Tas nozīmē, ka jaunais instruments būtu subordinēts, netiktu atmaksāts vismaz 30 gadus un tā kuponu maksājumi netiktu uzkrāti. Šis solis uzlabos Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,8-1,0] %.
(49)
Palielinoties 1. līmeņa kapitāla koeficientam, var veikt otro soli, kad Sparkasse KölnBonn 2011. gadā atpērk no Förderungsgesellschaft tās turējumā esošo atlikušo Genussrechte laidienu, kura nominālvērtība ir EUR 150 miljoni. Vispārīgi runājot, abi soļi samazinās 2. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,5-1,0] %. Turklāt RSGV vai cits krājbanku nozares pārstāvis par tirgus cenu nopirks Sparkasse KölnBonn daļas divos ar krājbankām saistītos uzņēmumos […] (23) un […]. Pārdodot netieši turēto daļu abos minētajos uzņēmumos, bankas kopējie aktīvi samazinātos vēl par [0,2-0,5] %. Abu uzņēmumu pārdošana ir cieši saistīta ar Genussrechte otrā laidiena atmaksu, jo RSGV nopirks abus uzņēmumus, izmantojot ieņēmumus no Genussrechte pārdošanas.
5. PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI SAISTĪBĀ AR REKAPITALIZĀCIJAS PASĀKUMU
(50)
Komisija atgādina, ka šajā lietā 2009. gada 4. novembrī tā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam (24).
(51)
Turklāt Komisija pauda bažas par to, vai tika nodrošināta atbilstīga apgrūtinājuma sadale un vai konkurences kropļošana bija ierobežota, kā to nosaka valsts atbalsta noteikumi (lēmuma sākt procedūru 50. punkts).
(52)
Visbeidzot, tā kā nebija skaidrs, vai Sparkasse KölnBonn grūtības radīja ieguldījumu lēmumi, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms krīzes, vai drīzāk krīze kā tāda, Komisija nenonāca pie secinājuma, ka rekapitalizācijas pasākumi atbilst LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Komisija nolēma turpināt faktu izmeklēšanu, lai noteiktu pienācīgu piemērojamo juridisko pamatu, un pieņems lēmumu procesa vēlākā posmā.
6. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(53)
Komisija norāda, ka attiecībā uz lēmumu sākt procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākumu netika saņemts neviens ieinteresēto personu apsvērums.
7. VĀCIJAS APSVĒRUMI
(54)
Vācija norādīja, ka tā izskatījusi Komisijas 2009. gada 4. novembra lēmumu, saskaņā ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Vācija informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saņēma daļu bez balsstiesībām un līdzdalības sertifikātu veidā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Vācija uzskatīja, ka pasākumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam saskaņā ar apsvērumiem, kurus tā sniedza pirms lēmuma sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 24.-28. punktu).
(55)
Vācija nepiekrita Komisijas novērtējumam, ka rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas laikā, t. i., 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā, hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis (25). Konkrēti, tā nepiekrita Komisijas secinājumam, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs vai īpašnieks tolaik nebūtu veicis šādu ieguldījumu, pat ne par augstāku cenu (skatīt lēmuma sākt procedūru 38. punktu). Vācija iebilda, ka tirgus tendences neietekmēja Sparkasse KölnBonn un tā varēja emitēt otrās kārtas parāda vērtspapīrus gan 2008. gada pēdējos četros mēnešos (kopumā EUR [10-15] miljonu apmērā), gan 2009. gada pirmajā ceturksnī (kopumā EUR [35-40] miljonu apmērā) laidienos, kuru apjoms sasniegtu vairākus simtus tūkstošus euro.
(56)
Vācija arī apstrīdēja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, ko veica Förderungsgesellschaft, bija ietverti valsts līdzekļi.
(57)
Tomēr Vācija pauda pārliecību, ka gadījumā, ja Komisijai vajadzētu apstiprināt savu sākotnējo novērtējumu par valsts atbalsta iezīmēm Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, pasākumi būtu saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.
(58)
Vācija iebilda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (26) (turpmāk tekstā - “pārstrukturēšanas paziņojums”).
(59)
Vācija uzskatīja, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Sparkasse KölnBonn nodrošina pietiekamu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās un konkurences izkropļojumus ierobežo ievērojami strukturālie un uzvedības pasākumi.
(60)
Vācijas saistības ir norādītas I-III pielikumā, un tās ir šī lēmuma neatņemama daļa. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks. Uzraudzības pilnvarnieka iecelšanas kārtība un tā atbildība noteikta II pielikumā. Turklāt Vācija apsolījusi ievērot pārdošanas grafiku (skatīt I pielikuma 10. un 13. punktu). Ja solījums attiecībā uz noteiktā pārdošanas grafika ievērošanu netiks pildīts, tiks iecelts pārdošanas pilnvarnieks, kas veiks savus pienākumus, kā noteikts III pielikumā.
8. NOVĒRTĒJUMS
8.1. Atbalsta pastāvēšana un atbalsta apjoms
(61)
Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts. Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(62)
Lēmumā sākt procedūru (5.1. iedaļā) Komisija sākotnēji secināja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumi ir valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist Vācijas apsvērumiem, saskaņā ar kuriem pasākumi nav atbalsts, jo abu instrumentu nosacījumi atbilst nosacījumiem, kādus pieņemtu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Pat ja abu instrumentu atlīdzība atbilst procentiem, ko maksāja par salīdzināmiem instrumentiem līdz 2008. gada sākumam, procenti bija pārāk zemi Sparkasse KölnBonn gadījumā, ņemot vērā augsto risku, ko radīja fakts, ka banka bija nerentabla. Rekapitalizācijas laikā hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis. Tādējādi lietas un īpaši tirgus situācijas kontekstā Komisija nevarēja pieņemt iebildi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs tolaik būtu veicis šādu ieguldījumu, nemaz nerunājot par ieguldījumu veikšanu ar līdzvērtīgiem noteikumiem.
(63)
Izmeklēšanas laikā netika atklāta informācija, kas mainītu šo novērtējumu. Tas, ka 2008. gada beigās un 2009. gada pirmajā ceturksnī Sparkasse KölnBonn emitēja otrās kārtas parāda vērtspapīrus, nav pārliecinošs pierādījums tam, ka hibrīdinstrumentu tirgus bija aktīvs, jo atsevišķu iesaistīto laidienu apjoms bija ļoti ierobežots. Hibrīd- instrumentu laidieni vairāku simtu tūkstošu euro vērtībā ir saistīti ar ievērojami atšķirīgāku riska līmeni nekā instrumentiem, kuru nominālvērtība ir EUR 150 miljoni, un tādēļ tos ir vieglāk absorbēt privātā tirgū. Tādējādi Komisija pauž viedokli, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neiegādātos hibrīdinstrumentus, kuru emisijas apjoms un raksturs līdzinās Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumiem attiecīgajā laikā.
(64)
Attiecībā uz to resursu raksturu, kurus Förderungsgesellschaft izmantoja Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijai, Komisija atgādina, ka tās izskatītajās lietās jau tika noteikts, ka RSGV nodrošinātie līdzekļi ir resursi, kurus tieši vai netieši kontrolē valsts iestādes (27). Komisija uzskata, ka tas attiecas arī uz Förderungsgesellschaft, kas ir RSGV pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tādējādi tās resursi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(65)
Ņemot vērā iepriekšteikto, Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu, ko tā norādījusi lēmumā sākt procedūru, par to, ka rekapitalizācijas pasākumi par labu Sparkasse KölnBonn ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(66)
Komisija arī atzīmē, ka glābšanas atbalsta pasākumi tika konvertēti pārstrukturēšanas atbalstā, kas joprojām nodrošina bankai priekšrocību. Pasākumi ļāva bankai iegūt finansējumu situācijā, kad tā nevarēja piesaistīt kapitālu tirgū, īpaši finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos. Tādējādi bankai ir ekonomiska priekšrocība un bankas pozīcija ir stiprāka nekā tās konkurentiem Vācijā un citās dalībvalstīs, kuri nesaņem tādu pašu atbalstu. Tādējādi jāuzskata, ka pasākumi kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(67)
Atbalsta elements bankā iepludinātajā kapitālā ir EUR 650 miljoni, un tas veido 3,3 % attiecībā pret bankas riska svērtajiem aktīviem (2008. gada beigās).
8.2. Atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu
8.2.1. Juridiskais pamats saderīguma novērtējumam
(68)
Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā sākt procedūru Komisija vēl nenoteica, kāds būtu atbilstīgais juridiskais pamats rekapitalizācijas pasākumu analizēšanai. Saskaņā ar tolaik pieejamo informāciju lēmumi veikt ieguldījumus reģionālos attīstības projektos, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms finanšu krīzes, varētu būt lielākais Sparkasse KölnBonn grūtību iemesls. Tā kā krīze tikai saasināja bankas esošās problēmas, netika izslēgta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošana. Tajā pašā laikā rekapitalizācijas pasākumu īstenošana finanšu krīzes augstākajā punktā un Komisijas finanšu krīzes laikā izskatīto banku lietu prakse norādīja uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu.
(69)
Turklāt, pat ja iepriekšējos lēmumos bija atsauce uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) (turpmāk “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), pārstrukturēšanas paziņojuma 49. punktā Komisija paskaidro, ka visu veidu atbalsts, par kuru Komisijai paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēts kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojumam, nevis pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.
(70)
Ņemot vērā to, ka Vācijas banku sektors joprojām ir jutīgs, Komisija secina, ka vienas no lielākajām Vācijas krājbankām iespējamā likvidācija […] dēļ izraisītu sistēmiskas sekas un tādējādi apdraudētu finanšu stabilitāti Vācijā.
(71)
Tādējādi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai novērtētu, vai Sparkasse KölnBonn saņemtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, lai saglabātu finanšu stabilitāti.
8.2.2. Pārstrukturēšanas atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu
(72)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurš tiek veikts valsts atbalsta saņēmēja iestādē, ir piemērots tā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Otrkārt, atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam, un gan saņēmējam, gan kapitāla turētājiem jāveicina pārstrukturēšana, pēc iespējas izmantojot pašu resursus. Treškārt, jāveic pasākumi tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri tiek mākslīgi radīti, atbalstot saņēmēja tirgus spēju, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Visbeidzot jārisina tādi jautājumi kā uzraudzība un procedūras.
i) Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(73)
Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 9.-11. punktam Vācija iesniedza plašu un sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu, kurā tika sniegta pilnīga informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī nosaukti bankas problēmu iemesli.
(74)
Attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli Sparkasse KölnBonn plāno mainīt savu darbības fokusu un kļūt par tradicionālu reģionālu krājbanku. Tā sniegs pilnu pakalpojumu spektru maza apjoma darījumu jomā klientiem tās pamatsegmentos Ķelnes un Bonnas reģionā: maza apjoma darījumus privātpersonām, MVU, nelieliem korporatīviem un institucionāliem klientiem reģionā. Tādējādi Sparkasse KölnBonn koncentrēsies uz statūtos noteiktajām operācijām, kapitalizēs savu pamatkompetenci un pārtrauks veikt darbības jomās, kuras izraisīja tās finanšu problēmas. Konkrēti, Sparkasse KölnBonn pārtrauks veikt nekustamā īpašuma tirdzniecību, pārdos visus blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus un ieguldījumus SAA un ABS portfeļos. Komisija uzskata, ka bankas jaunais uzņēmējdarbības modelis ir reālistisks un ilgtspējīgs.
(75)
Sparkasse KölnBonn problēmas galvenokārt bija saistītas ar trīs darbības veidiem: i) reģionālās attīstības projektiem, ii) ieguldījumiem ABS un SAA portfeļos un iii) bankas ieguldījumiem WestLB.
(76)
Jau 2008. gadā Sparkasse KölnBonn sāka pārdot vai likvidēt ar reģionālo attīstību saistītus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Pilnīga šo darbību izbeigšana ir nepieciešams un atbilstīgs pasākums, lai kliedētu Komisijas bažas, jo līdz ar pārdošanu pilnībā tiks novērsti meitasuzņēmumu iespējamie zaudējumi no riska darījumiem. Turklāt pasākumi atbrīvo kapitālu un pārvaldības kapacitāti, ko var izmantot bankas pamatdarbībā. Turklāt pārdošana arī samazina bankas bilanci par apmēram EUR [180-230] miljoniem ([0-2] %) (29).
(77)
Tā kā Ķelnes pilsētai pārdodamo meitasuzņēmumu darbība galvenokārt saistīta ar nekustamā īpašuma attīstību un ar nekustamo īpašumu saistītiem pakalpojumiem, Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) vai ka paziņojuma piemērošana būtu atbilstīga. Šo meitasuzņēmumu bilances vērtība pēdējos gados ir ievērojami mazināta (daļēji norakstot), lai tā atbilstu tirgus vērtībai. Tādējādi neparedz, ka bankai radīsies ievērojami turpmāki zaudējumi no meitasuzņēmumu pārdošanas. Turklāt Vācijas saistības, ka banka veiks pārdošanu par tirgus vērtību, kuru noteiks neatkarīgs eksperts, nodrošinās darījumu veikšanu bez papildu valsts atbalsta iesaistīšanas.
(78)
Vēl viens bankas problēmu iemesls bija ABS un SAA portfeļi. Šie ieguldījumi jau tikuši ievērojami samazināti. Sparkasse KölnBonn pilnībā izbeigs darbības ar šiem portfeļiem līdz 2014. gada beigām. Tā kā bankas jaunā uzņēmējdarbības modeļa darbības joma neattiecas uz šiem ieguldījumiem, darbības izbeigšana saistībā ar šiem portfeļiem ir nepieciešams pasākums Sparkasse KölnBonn stratēģijas īstenošanā. Kopumā ABS un SAA portfeļos atlikušo aktīvu pašreizējā bilances vērtība atbilst to tirgus vērtībai. Tādējādi atlikusī riska pozīcija, ko rada šie portfeļi, ir ierobežota un neietekmē bankas dzīvotspēju.
(79)
Visbeidzot, bankas atlikusī riska pozīcija saistībā ar WestLB, kura iepriekš radīja bankai zaudējumus EUR […] miljonu apmērā, ir ierobežota apjomā, un to kompensē rezerves RSGV ieguldījumu portfelī. Turklāt bankas ieguldījums [kam …] veicams tikai no nākamo periodu tīrās peļņas. Tādējādi Sparkasse KölnBonn saistības veikt ieguldījumu [kam …] neapdraudēs Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Bez tam, Komisija pozitīvi raugās uz to, ka banka varēs veikt ieguldījumus tikai tad, kad būs veikta atlīdzība par valsts kapitālu atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem.
(80)
Komisija atzīmē, ka banka jau sākusi risināt un arī turpmāk risinās nepilnības savā korporatīvajā pārvaldībā. Pārmaiņas, kas tika ieviestas akcionāru sastāvā un balsošanā ar kvalificētu balsu vairākumu, ņemot vērā Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanu 2005. gadā, nodrošina, ka īpašnieku politiskās intereses nedominē pār bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt, veicot pārmaiņas Sparkasse KölnBonn institūciju struktūrā un apmērā, un lēmumu pieņemšanas procesā, tika uzlabota augstākā līmeņa vadības atbildība. Mazāks dalītas atbildības apjoms un lielāks tādu darbinieku īpatsvars, kuru darbība nav politiski virzīta un kuri ir [ārējie …] eksperti bankas institūcijās, veicinās lēmumu pieņemšanas procesa caurskatāmību pārredzamību un efektivitāti. Līdz ar pārmaiņām akcionāru sastāvā šie pasākumi mazina Sparkasse KölnBonn problēmu cēloņus, jo tiek samazināts risks, ka Sparkasse KölnBonn iesaistīsies politiski virzītos projektos, kuri ir pretrunā bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt bankas vadības neatkarību pietiekamā mērā pamato pastāvošie tiesību akti. Tas, ka Sparkasse KölnBonn sniedza pierādījumus tam, ka kopš 2004. gada banka nav iesaistījusies jaunos politiski virzītos projektos, liecina, ka īstenotie pasākumi ir efektīvi. Vispārīgi runājot, jaunais korporatīvās pārvaldības kodekss atbilst sasniegtajam salīdzināmās lietās (31). Tādējādi var uzskatīt, ka īstenotās un saistošās pārmaiņas Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā ir atbilstīgas un pietiekamas, lai veicinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
(81)
Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma 9. un 12.-15. punktā noteiktajām prasībām, t. i., ka pārstrukturēšanas plāns arī parāda, kā banka pēc iespējas drīz atjaunos savu ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta. Īpaši bankai jāspēj radīt atbilstīgu kapitāla atdevi, tajā pašā laikā sedzot visas parastās darbības izmaksas un nodrošinot atbilstību attiecīgajām regulējošajām prasībām.
(82)
Pirmkārt, Sparkasse KölnBonn iesniegusi finanšu prognozes 2008.-2014. gadam, norādot informāciju par bankas ieņēmumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka iesniegto pamatscenārija prognožu pamatā ir saprātīgi bāzes makroekonomikas pieņēmumi. Banka plāno atsākt strādāt ar peļņu 2010. gadā un pakāpeniski uzlabot savus gada rezultātus visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Turklāt 2014. gadā kapitāla atdeve (ROE) sasniegs [9-10] % līmeni, kas šķiet atbilstīgs atlīdzības līmenis bankai, kura sniedz maza apjoma pakalpojumus parastos tirgus apstākļos. Sākot no 2013. gada, Sparkasse KölnBonn pilnībā atlīdzinās atbalsta pasākumus. Bankas kapitāla koeficients joprojām ir virs minimālajām regulējumā noteiktajām prasībām, un 1. līmeņa kapitāla koeficients palielināsies no 6,1 % 2009. gadā līdz [8-9] % 2014. gadā.
(83)
Otrkārt, Sparkasse KölnBonn parādījusi, ka tā spēj darboties stresa scenārija apstākļos. Stresa scenārija pieņēmumi tika novērtēti kā saprātīgi. Tā kā saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn pārsniegs regulējumā noteiktās kapitāla prasības, var uzskatīt, ka banka izpilda pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punkta prasības. Turklāt jutīguma analīze liecina, ka banka spēs darboties, ja nākotnē ievērojami mainīsies procentu likmes.
(84)
Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn iesniedza stratēģiju atbalsta priekšlaicīgai un pakāpeniskai samazināšanai. Valsts kapitāla daļēja atmaksa jāveic, neizmantojot iestādes kapitāla bāzi, jo Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficienta plānotais līmenis 2010. gadā ir [6-7] %, banka šo līmeni pārsniegs arī turpmāk saskaņā ar pamatscenāriju un arī saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā doto stresa scenāriju tā pārsniegs regulējumā noteikto minimālo līmeni. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana nenozīmē papildu atbalstu ne Sparkasse KölnBonn, ne citiem darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem. Pirmkārt, pirkšanas cena, kuru maksās par pirmo Genussrechte laidienu EUR 150 miljonu apmērā, veidota tā, ka tā lielā mērā ir līdzīga naudas plūsmai, kādu saņemtu Förderungsgesellschaft, ja tā būtu paturējusi instrumentu, un Förderungsgesellschaft finanšu stāvoklis neuzlabotos. Otrkārt, darījums notiek starp diviem valsts uzņēmumiem. Turklāt, tā kā instruments, kuru plāno konvertēt 1. līmeņa kapitālā, jau atbilst atbalstam un Sparkasse KölnBonn maksās Zweckverband tādu pašu atlīdzību arī pēc konvertēšanas, Komisija nesaskata, ka konvertēšanā būtu iesaistīts papildu atbalsts. Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn atpirktais otrais laidiens EUR 150 miljonu apmērā arī lielā mērā simulēs naudas plūsmu, kādu Förderungsgesellschaft saņemtu, ja tā būtu paturējusi instrumentu.
(85)
Tādējādi Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, un tādējādi tiek kliedētas tās lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
ii) Pašu ieguldījums/apgrūtinājuma sadale
(86)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka bankām un to daļu turētājiem pēc iespējas jāveic ieguldījums pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimālajam līmenim. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas finansēšanai bankas izmanto pašu resursus, piem., pārdod aktīvus, savukārt daļu turētāji nepieciešamības gadījumā sedz bankas zaudējumus. Pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn apsolījusi veikt, nodrošina pašu resursu izmantošanu un privāto hibrīdkapitāla turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanā.
(87)
Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri liecinātu, ka atbalsts pārsniedz dzīvotspējas atjaunošanas radīto izmaksu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Saņemtais atbalsts ir nepieciešams, lai Sparkasse KölnBonn būtu saprātīga kapitāla rezerve saskaņā ar pamatscenāriju un tā varētu nodrošināt atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām stresa scenārija apstākļos.
(88)
Attiecībā uz ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, izmantojot Sparkasse KölnBonn radītos iekšējos resursus, Komisija atzīmē, ka banka īsteno pasākumus izmaksu samazināšanai. Šo pasākumu rezultātā gada izmaksas tiks samazinātas par EUR [25-35] miljoniem līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kas ir apmēram [5-8] % no kopējām izmaksām 2009. gadā.
(89)
Turklāt, pārdodot rentablus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus, tiks gūti ieņēmumi, kurus varēs izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai.
(90)
Bankai nav iespēju apturēt vai atlikt kuponu maksājumus par hibrīdinstrumentiem, ja tā strādā ar peļņu attiecīgajā gadā. Tomēr hibrīdinstrumentu turētāji pēc iespējas sedza Sparkasse KölnBonn radušos zaudējumus, jo gan hibrīdkapitāla kuponu, gan pamatsummas maksājumi tika apturēti vai tika izmantoti Sparkasse KölnBonn zaudējumu segšanā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta maksimālā iespējamā apgrūtinājuma sadale ar privātajiem hibrīdinstrumentu ieguldītājiem un tādējādi ir izpildītas pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktās prasības attiecībā uz privāto ieguldītāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.
(91)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktā noteikts, ka atbilstīga atlīdzība par valsts kapitālu arī ir līdzeklis apgrūtinājuma sadales panākšanai. Attiecībā uz šo Komisija uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumos noteiktais atlīdzības līmenis ir atbilstīgs saistībā ar iepriekš aprakstītajiem apgrūtinājuma sadales pasākumiem. Plānotā peļņa ļaus bankai izmaksāt atlīdzību par valsts kapitālu un veikt apturētos kuponu maksājumus atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem (attiecībā uz Genussrechte no 2011. gada un attiecībā uz daļām bez balsstiesībām - no 2013. gada) pēc tam, kad būs papildināts instrumentu nominālais kapitāls. Jāatzīmē, ka procenti par valsts turētajiem Genussrechte tiek uzkrāti [2-6] gadu laikā un zaudējumu segšanai izmantotais kapitāls tiek papildināts abu rekapitalizācijas instrumentu gadījumā. Tādējādi saskaņā ar pamatscenārija finanšu prognozēm valsts vēlāk atgūs gan nesamaksātos procentus par Genussrechte, gan abu instrumentu izlietoto pamatsummu.
(92)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā noteikts pietiekams pašu ieguldījums pārstrukturēšanā un tādējādi tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
iii) Pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus
(93)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāiesaka pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Turklāt šiem pasākumiem jārisina morālā kaitējuma jautājumi un jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai.
(94)
Pasākumu pakete pietiekamā mērā risina morālā kaitējuma jautājumu. Sparkasse KölnBonn apsolījusi īstenot plašu rentablo blakusdarbībā iesaistīto uzņēmumu pārdošanu. Pārdošana attieksies uz daļām tādos uzņēmumos kā […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un Neue Leben Pensionsverwaltung AG, kuri ir nozīmīgs Sparkasse KölnBonn […].
(95)
Vācija iesniegusi sīki izstrādātu plānotās pārdošanas grafiku un apsolījusi iecelt uzraudzības pilnvarnieku, lai nodrošinātu saistību savlaicīgu izpildi. Pārdošanas pilnvarnieks tiks iecelts, ja netiks ievērots pārdošanas grafiks.
(96)
Bankas pārstrukturēšanā ietverta Sparkasse KölnBonn pārstāvības samazināšana dažos klientu segmentos. Šie pasākumi ļaus konkurentiem piekļūt daļai no bankas lielajiem korporatīvajiem un institucionālajiem klientiem. Tā kā tas attiecas galvenokārt uz lieliem uzņēmumiem, kam kopumā ir pieeja kapitāla tirgiem, Komisija uzskata, ka risks, ka šis pasākums negatīvi ietekmēs reālo ekonomiku, ir nenozīmīgs.
(97)
Turklāt pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Sparkasse KölnBonn provizoriski samazinās kopējos aktīvus par [15-20] % RSA izteiksmē ([15-20] % kopējo aktīvu izteiksmē) un par [10-15] %, ieskaitot nākotnes izaugsmi (5 % kopējo aktīvu izteiksmē). Samazinājumu galvenokārt izraisīs SAA un ABS ieguldījumu izbeigšana, nekustamā īpašuma pārdošanas izbeigšana ([6-8] % RSA izteiksmē, [6-8] % kopējo aktīvu izteiksmē) un ar institucionāliem klientiem saistīto lielu riska darījumu un kredītlīniju samazināšana (RSA: [5-7] %, kopējie aktīvi: [5-7] %).
(98)
Ņemot vērā atbalsta apjomu šajā lietā (3,3 % no RSA), var uzskatīt, ka šie pasākumi ir pietiekami un proporcionāli bankas apjoma un darbību apjoma samazināšanas izteiksmē. Sparkasse KölnBonn aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, kur tai ir nozīmīga tirgus pozīcija (no [18-23] % līdz [30-35] % atkarībā no produkta), bet tā nav dominējoša. Turklāt banka nav cenu līderis savos pamatdarbības segmentos. Šī iemesla dēļ Sparkasse KölnBonn gadījumā nešķiet piemēroti tādi papildu pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk samazināt bankas tirgus daļu tās pamatdarbības, kas ir neliela apjoma darījumi, tirgū. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka pamatdarbība neradīja bankai problēmas. Turklāt Vācija sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka šādus pasākumus būtu grūti īstenot un to īstenošana būtu nesamērīgi dārga, un tie negatīvi ietekmētu bankas pelnītspēju un apdraudētu Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt šādi pasākumi negatīvi ietekmētu Sparkasse KölnBonn pamatdarbības segmentus, MVU un privātos klientus, kuri arī neradīja bankai problēmas. Visbeidzot, ņemot vērā ierobežotos alternatīvos finansēšanas avotus šādām klientu grupām un lietas Komisijas praksē, kuru mērķis ir uzturēt reālās ekonomikas kreditēšanu, Komisija konstatē, ka turpmāki Sparkasse KölnBonn darbības jomas ierobežojumi ietekmētu tās pamatdarbību un tādējādi būtu kaitīgi gan bankai, gan tirgum, kurā tā strādā.
(99)
Komisija arī atzīmē Sparkasse KölnBonn un Vācijas saistības attiecībā uz rīcību. Šīs saistības attiecas uz aizliegumu būt cenu līderim un aizliegumu popularizēt valsts atbalstu, tādējādi Sparkasse KölnBonn ir aizliegts izmantot atbalstu konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai. Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 40. punktam aizliegums iegūt uzņēmumus arī nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots konkurējošu uzņēmumu iegūšanai.
(100)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn ierosināto pasākumu apjoms un raksturs ir pietiekams un atbilstīgs konkurences izkropļojumu novēršanai. Tādējādi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, apgrūtinājuma sadali un pasākumiem konkurences izkropļojumu mazināšanai, un tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
8.2.3. Uzraudzība
(101)
Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļai jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Vācija iecels uzraudzības pilnvarnieku, kurš sniegs pusgada uzraudzības ziņojumus. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2011. gada februārī. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.
(102)
Komisija uzskata, ka šā lēmuma 4. nodaļā noteiktais pārstrukturēšanas plāns ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
9. SECINĀJUMS
(103)
Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi var nodrošināt Sparkasse KölnBonn iespēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, tie ir pietiekami attiecībā uz apgrūtinājuma sadali un atbilstīgi un proporcionāli, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, kādu rada attiecīgie atbalsta pasākumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajiem kritērijiem, un var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Tādējādi kapitāla papildināšanas pasākumus var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pārstrukturēšanas atbalsts, kuru Sparkasse KölnBonn saņēma no saviem valsts akcionāriem, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns un izpildītas I, II un III pielikumā noteiktās saistības.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2010. gada 29. septembrī