РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 9. janvāris)
par valsts atbalstu SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Malév Hungarian Airlines Zrt.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9316)
(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/150/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā (1) paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem un ņemot vērā šos apsvērumus,
tā kā:
I. PAMATOJUMS UN PROCEDŪRA
(1)
Pēc vairākiem neveiksmīgiem privatizācijas mēģinājumiem 2007. gadā Ungārijas valsts noslēdza pirkšanas un pārdošanas līgumu ar AirBridge Zrt. (turpmāk “AirBridge”) attiecībā uz 99,95 % valsts aviosabiedrības Malév Hungarian Airlines Zrt. (turpmāk “Malév”) daļu. AirBridge par šīm daļām samaksāja HUF 200 miljonus (EUR 740 000 (3)). Komisijai tika paziņots par privatizācijas līgumu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet pēc tam paziņojumu atsauca (4).
(2)
Pēc jaunā īpašnieka finanšu problēmām Krievijas Vnyesekonombank (turpmāk “VEB”) ieguva 49,5 % no AirBridge akcijām un kļuva par netiešu Malév akcionāru.
(3)
Komisija 2010. gada martā no preses ziņojumiem uzzināja par Ungārijas valsts nodomu atkārtoti nacionalizēt Malév. Ungārijas iestādes 2010. gada 2. marta e-pastā apstiprināja šo presē sniegto informāciju.
(4)
Komisija 2010. gada 10. martā pa e-pastu saņēma sūdzību no Wizz Air, kas ir Ungārijas zemo izmaksu (budžeta) aviosabiedrība un galvenā Malév konkurente Ungārijā. Šajā sūdzībā bija apgalvots, ka Malév dažādu pasākumu veidā saņēmis valsts atbalstu, kas ir nelikumīgs un nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Komisija 2009. gada 29. marta vēstulē Ungārijas iestādēm nosūtīja nekonfidenciālo sūdzības versiju kopā ar lūgumu sniegt papildu informāciju. Ungārija 2010. gada 30. aprīlī sniedza apsvērumus par šīs sūdzības pamatotību, sniedzot atbildes uz tajā uzdotajiem jautājumiem.
(5)
Ungārijas iestādes 2010. gada 5. maija sanāksmē norādīja, ka tās plāno pārstrukturēt aviosabiedrību. Tās norādīja arī, ka tās tomēr vēl nezina, cik plaša šī pārstrukturēšana varētu būt.
(6)
Komisija saņēma otru sūdzību (no konkurenta, kurš nepiekrita savas identitātes atklāšanai), kura bija datēta ar 2010. gada 5. oktobri, un pārsūtīja to Ungārijas iestādēm 2010. gada 21. oktobra vēstulē. Ungārijas iestādes 2010. gada 19. novembrī sniedza apsvērumus par šīs sūdzības pamatotību.
(7)
Komisija lūdza Ungārijas iestādēm papildu informāciju 2010. gada 14. jūlijā un 2010. gada 8. oktobrī, un atbildes tika saņemtas 2010. gada 11. augustā, 2010. gada 16. augustā, 2010. gada 5. oktobrī, 2010. gada 3. novembrī un 2010. gada 23. novembrī.
(8)
Uz šā pamata Komisija 2010. gada 21. decembrī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) par dažādiem iespējama valsts atbalsta pasākumiem, kuri īstenoti attiecībā uz Malév.
(9)
Ungārija 2011. gada 24. februārī iesniedza apsvērumus par Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(10)
Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2011. gada 26. maijā (5). Apsvērumi tika saņemti no divām ieinteresētajām personām - no Wizz Air2011. gada 26. jūnijā un no konkurenta (kurš lūdza neatklāt tā identitāti) 2011. gada 28. jūnijā.
(11)
Komisija 2011. gada 6. jūlijā pārsūtīja šos apsvērumus Ungārijai. Ungārija 2011. gada 5. septembrī iesniedza savus komentārus par trešo personu apsvērumiem.
(12)
Pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu Briselē 2011. gada 10. jūnijā un 2011. gada 19. oktobrī notika divas sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas dienestu un Ungārijas iestāžu pārstāvji.
(13)
Komisija 2011. gada 26. septembrī lūdza Ungārijas iestādēm papildu informāciju, kuru Ungārija sniedza 2011. gada 25. oktobra vēstulē.
II. MALÉV UN ATTIECĪGIE PASĀKUMI
II.1. Uzņēmums
(14)
Malév atrodas Budapeštas Ferenca Lista starptautiskajā lidostā, un pašlaik tam pieder 22 gaisa kuģi (6), kuri veic lidojumus uz galamērķiem Eiropā un Tuvajos Austrumos. 2009. gadā tas pārvadāja 3,2 miljonus pasažieru (7).
II.2. Periods pirms 2007. gada privatizācijas
(15)
Ungārijas iestādes ir vairākkārt mēģinājušas privatizēt Malév. 1992. gadā 35 % no Malév daļām tika pārdoti Itālijas valsts kontrolētam Alitalia un Simest konsorcijam. 1997. gadā Alitalia-Simest pārdeva savas daļas divu privātu Ungārijas banku (OTP un MKB) konsorcijam. 1999. gadā valsts atpirka vairumu daļu, kuras atradās privātīpašumā, kā rezultātā 97 % daļu kļuva par valsts īpašumu.
(16)
Malév kopā ar citām aviosabiedrībām ievērojami skāra lejupslīde aviācijas tirgū pēc 2001. gada septembra notikumiem, un tas sāka ciest zaudējumus (skatīt 1. tabulu).
(17)
Tāpēc valsts nolēma atkārtoti privatizēt Malév.
II.3. 2007. gada privatizācija un Malév nonākšana privātā kontrolē
II.3.1. Pārdošana AirBridge
(18)
Uzņēmumu vajadzēja rekapitalizēt, un valsts kā īpašnieka spējas finansēt šo ieguldījumu bija ierobežotas. Tika aicināts izteikt piedāvājumus Malév iegādei, un 2007. gada sākumā nolēma, ka īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības AirBridge piedāvājums ir vispievilcīgākais. AirBridge piedāvāja pievilcīgu un komerciāli dzīvotspējīgu uzņēmējdarbības un pārstrukturēšanas plānu.
(19)
2007. gada 23. februārī tika noslēgts pirkšanas un pārdošanas līgums, kurā bija paredzēts 99,95 % no Malév daļām pārdot AirBridge. 49 % AirBridge piederēja Krievijas uzņēmējam Borisam Abramovičam (8), kuram piederēja vairāku Krievijas aviosabiedrību akciju kontrolpaketes (KrasAir un Krievijas aviosabiedrību alianse AirUnion), un 51 % piederēja Ungārijas privātpersonām. Tādējādi tika sagaidīts, ka AirBridge nodrošinās Malév nozares zinātību, vadību, kā arī uzņēmējdarbības un pārstrukturēšanas plānus.
(20)
Vissvarīgākās šā līguma daļas bija šādas:
(a)
AirBridge nopirka 99,95 % no Malév daļām par HUF 200 miljoniem (EUR 740 000). Ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. decembrimAirBridge bija jānodrošina finansējums (9) EUR 50 miljonu apmērā.
(b)
Aizdevums, kuru 100 % valsts īpašumā esošā Ungārijas Attīstības banka (Magyar Fejlesztési Bank, turpmāk “MFB”) EUR 76 miljonu apmērā 2003. gadā piešķīra Malév, tika noņemts no Malév bilances un nodots 100 % valsts īpašumā esošajai īpašam nolūkam dibinātajai sabiedrībai, kas pārvalda Malév aktīvus (Malév Vagyonkezelő Kft., turpmāk “MAVA”).
Šis 2003. gada MFB aizdevums bija 100 % valsts garantēts aizdevums, kurš izsniegts euro ar procentu likmi, ko veido trīs mēnešu IBOR + 0,5 %. Sākotnējais aizdevuma atmaksas termiņš bija 2013. gads, pamatsummu atmaksājot ar vienu iemaksu dzēšanas termiņa beigās. Nododot pamatsummas un procentu maksājumus MAVA, aizdevuma dzēšanas termiņš tika pagarināts līdz 2017. gadam.
Saskaņā ar Ungārijas iestāžu informāciju MAVA kopā ar aizdevumu tika nodoti aktīvi EUR 76 miljonu vērtībā. Šie aktīvi bija Malév preču zīme, petrolejas cauruļvads un viens B767 gaisa kuģis. Ja Malév gūtu peļņu, tam būtu jāmaksā MAVA 25 % no peļņas pēc nodokļiem. AirBridge nodrošināja MAVA bankas garantiju no VEB, lai segtu aizdevuma atmaksu līdz pat EUR 32 miljonu apmērā.
(c)
Malév maksātu MAVA arī EUR 200 000 gadā kā licences maksu par Malév nosaukuma un logotipa izmantošanu. AirBridge bija jāturpina izmantot šo firmas zīmi un jānodrošina uzņēmuma kā aviosabiedrības darbība līdz 2017. gada 31. decembrim, t.i., jaunajam aizdevuma atmaksas termiņam.
(d)
Malév no 2008. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim būtu jāņem no MAVA izpirkumnomā B767 gaisa kuģis, kurš nodots MAVA (skatīt iepriekš b) punktu) (10).
(21)
Tika iecelta jauna vadība un ieviesti vairāki taupības un ienākumu veidošanas pasākumi. Tie ietvēra tālo lidojumu pārtraukšanu un darbinieku skaita samazināšanu. Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju šie pasākumi notika vienlaikus ar ievērojamu degvielas cenu kāpumu, un tāpēc tiem nebija vispārējas ietekmes uz uzņēmuma rentabilitāti.
(22)
Malév finansiālais stāvoklis turpināja pasliktināties, un pēc četriem mēnešiem tam trūka vajadzīgās likviditātes, lai veiktu honorāru maksājumus par Malév zīmola izmantošanu.
(23)
Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju, kad Malév nolēma atcelt tālos lidojumus, maksājumi par B767 gaisa kuģi, kuru nomāja no MAVA, netika “pārtraukti”, jo Malév“atzina” šos parādus, un tika kavēti tikai tie maksājumi, par kuriem maksāja procentus.
(24)
2008. gada otrajā pusē globālā finanšu krīze sāka ietekmēt Malév, kā arī tās Krievijas partnerus. Vairākas B. Abramoviča aviosabiedrības bankrotēja. AirBridge vairs nespēja finansēt Malév un neveica aizdevuma atmaksu VEB. Tā kā 49 % no AirBridge akcijām bija ieķīlātas VEB, tā pārņēma šīs akcijas. VEB norādīja, ka tā vēlas turpināt finansēt Malév, taču kā banka, nevis kā īpašnieks.
II.3.2. Malév Ground Handling pārdošana
(25)
Kā norādīts iepriekš, Malév finansiālais stāvoklis 2009. gada sākumā turpināja pasliktināties. Tāpēc tā akcionāri vērsās pie valsts kontrolakciju sabiedrības (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., turpmāk “MNV”) ar priekšlikumu pārdot tai Malév Ground Handling, kas ir 100 % Malév meitasuzņēmums (turpmāk “Malév GH”).
(26)
Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju Malév GH tajā laikā bija un joprojām ir finansiāli stabils uzņēmums.
(27)
Provizoriskais pirkuma līgums tika parakstīts 2009. gada janvārī (un grozīts februārī), paredzot avansa maksājumus HUF 4,3 miljardu apmērā (EUR 16 miljoni). MNV veica avansa maksājumus Malév 2009. gada janvārī un februārī. Šos avansa maksājumus bija paredzēts atmaksāt divu darba dienu laikā, ja MNV pēc uzticamības pārbaudes nolemtu neparakstīt galīgo pirkšanas un pārdošanas līgumu. Šīs potenciālās atmaksas saistības garantēja ar nodrošinājuma līgumiem. MNV 2009. gada jūlijā nolēma pārtraukt darījumu, un tādējādi bija jāatmaksā pirkuma cena.
(28)
MNV tā arī nav saņēmusi avansa maksājuma atmaksu. MNV nav arī saņēmusi procentus par avansa maksājumiem (11).
II.3.3. Nodokļu maksājumu atlikšana
(29)
Laikposmā no 2007. gada janvāra līdz 2010. gada martam Ungārijas Nodokļu un finanšu kontroles administrācija (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, turpmāk “APEH”) atļāva Malév atlikt vai pārcelt dažādu veidu nodokļu maksājumus un sociālās apdrošināšanas iemaksas. APEH nepiedzina no 2008. gada jūlija iekavētos parādus un pēc tam pat atļāva pārcelt termiņu citām summām. 2010. gada martā Malév nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu parāds (pamatsumma un procenti par nokavētiem maksājumiem) veidoja HUF 13,7 miljardus (EUR 51 miljons). Attiecībā uz visu Malév Group šis skaitlis bija HUF 16,8 miljardi (EUR 62 miljoni). 2010. gada 11. martā tika nokārtota Malév konta bilance attiecībā pret APEH, izmantojot daļu no naudas līdzekļiem, ko ieguva no kapitāla palielināšanas 2010. gada februārī, kas minēta turpmāk.
II.4. Atkārtotā nacionalizācija 2010. gadā un Malév nonākšana valsts kontrolē
II.4.1. Malév atkārtotas nacionalizācijas iemesli
(30)
2010. gadā nebija iespējams atrast privātus investorus, kuri pārņemtu Malév no AirBridge/VEB kā galvenais akcionārs. Turklāt VEB neplānoja finansēt aviosabiedrību kā stratēģiskais ieguldītājs. Aviosabiedrības finansiālā situācija joprojām bija slikta, kā parādīts turpmāk 1. tabulā.
1. tabula
Malév darbības rādītāji 2003.-2010. gadā (HUF miljardos)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
peļņa/(zaudējumi)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
peļņa/(zaudējumi)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Neto rezultāts
peļņa/(zaudējumi)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Avots:
Informācija, ko sniegušas Ungārijas iestādes, un Malév 2010. gada finanšu pārskati.
(31)
Likvidācijas vietā Ungārijas iestādes nolēma vest sarunas ar VEB un AirBridge par Malév komerciālā stāvokļa uzlabošanu vidējā termiņā un ilgtermiņā.
II.4.2. Kapitāla palielināšana 2010. gada februārī: parāda pārvēršana par pašu kapitālu un jauns kapitāls
(32)
VEB, AirBridge, MNV, Malév un Ungārijas valdība 2010. gada 26. februārī vienojās par kapitāla palielināšanu HUF 25,4 miljardu apmērā (EUR 94 miljoni), kuru veica, daļēji iepludinot jaunu kapitālu HUF 20,7 miljardu apmērā (EUR 77 miljoni) un daļēji piemērojot avansa maksājumam par Malév GH un par to aprēķinātajiem procentiem parāda pārvēršanu pašu kapitālā (skatīt iepriekš II.3.2 iedaļu) par kopējo summu HUF 4,7 miljardu apmērā (EUR 17 miljoni). AirBridge arī pārvērta par pašu kapitālu HUF 1,5 miljardus (EUR 5,4 miljoni). Tādējādi prasības pret Malév zuda un agrākie kreditori kļuva par uzņēmuma daļu īpašniekiem.
(33)
Pirms kapitāla palielināšanas Malév esošais reģistrētais pamatkapitāls bija samazinājies gandrīz līdz nullei, lai segtu daļu no uzkrātajiem zaudējumiem un atspoguļotu faktu, ka Malév akcijas kļuvušas nevērtīgas. Malév reģistrētais pamatkapitāls attiecīgi tika palielināts, emitējot jaunas akcijas, kuru nominālā vērtība bija HUF 0,01 par katru akciju. Malév pašu kapitāla stāvokļa attīstība ir parādīta turpmāk 1. attēlā.
(34)
HUF 20,7 miljardi (EUR 77 miljoni), ko MNV ieguldīja naudā, deva iespēju Malév atmaksāt visas nenokārtotās nodokļu saistības (skatīt iepriekš 29. punktu) un uz laiku stabilizēt darbību.
(35)
Pēc kapitāla palielināšanas valstij piederēja 94,6 % no Malév akcijām un AirBridge/VEB piederošo akciju daudzums samazinājās līdz minimumam.
1. attēls
Malév pašu kapitāla stāvokļa attīstība
II.4.3. 2010. gada maijs-augusts: akcionāra aizdevumi un pārvēršana pašu kapitālā
(36)
Laikposmā no 2010. gada maija līdz augustam Ungārijas valsts ar MNV starpniecību izsniedza Malév vairākus “akcionāra aizdevumus” kopā HUF 9,2 miljardu apmērā (EUR 34 miljoni).
(37)
Pirmais no šiem aizdevumiem 2010. gada maijā bija HUF 2,16 miljardu apmērā (EUR 7,9 miljoni). Tas tika piešķirts kā trīs gadu akcionāra aizdevums ar procentu likmi 9,97 % apmērā. Šo aizdevumu bija paredzēts atmaksāt ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās, un par nodrošinājumu kalpoja ķīlas tiesības uz Malév GH akcijām.
(38)
Otrais no šiem aizdevumiem 2010. gada jūnijā bija HUF 1,34 miljardu apmērā (EUR 4,9 miljoni), tas atkal tika piešķirts kā trīs gadu akcionāra aizdevums ar procentu likmi 9,97 % apmērā, arī šo aizdevumu bija paredzēts atmaksāt ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās un par nodrošinājumu kalpoja ķīlas tiesības uz Malév GH akcijām.
(39)
2010. gada augustā tika piešķirts trešais akcionāra aizdevums HUF 5,7 miljardu apmērā (EUR 20,8 miljoni). Tas atkal bija trīs gadu akcionāra aizdevums ar procentu likmi 9,97 % apmērā, kas jāatmaksā ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās. Šajā gadījumā par nodrošinājumu kalpoja ķīlas tiesības uz gaisa kuģi (HA-LNA - CRJ reaktīvā lidmašīna).
(40)
24. septembrī šie trīs aizdevumi HUF 9,2 miljardu apmērā (EUR 33,6 miljoni) kopā ar aprēķinātajiem procentiem (veidojot kopsummu HUF 9,4 miljardu apmērā jeb EUR 34,3 miljonu apmērā) no parāda tika pārvērsti Malév pašu kapitālā, un attiecīgo nodrošinājumu atbrīvoja.
II.4.4. 2010. gada septembris: jauns kapitāla palielinājums un akcionāra aizdevums
(41)
MNV2010. gada 24. septembrī atkal palielināja Malév kapitālu, iepludinot uzņēmumā papildu HUF 5,3 miljardus (EUR 19,3 miljonus) naudā. Tādējādi MNV (t. i., valsts) daļa Malév palielinājās līdz 96,5 %.
(42)
Tajā pašā datumā valsts piešķīra Malév papildu akcionāra aizdevumu HUF 5,7 miljardu apmērā (EUR 20,8 miljoni) uz trīs gadiem ar procentu likmi 9,97 % apmērā. Pirmais procentu maksājums bija jāveic pēc sešiem mēnešiem no izmaksas datuma, bet pamatsummas atmaksa - ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās. Šā aizdevuma nodrošinājums ir reģistrētas ķīlas tiesības uz HA-LNA CRJ gaisa kuģi, kura aktīvu vērtība ir apmēram HUF 1,8 miljardi, un ķīlas tiesības uz IATA aģentu ieņēmumiem no starptautiskās un Ungārijas satiksmes.
III. IZSKATĀMO PASĀKUMU KOPSAVILKUMS
(43)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pārbaudīja, vai turpmāk minētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
-
1. pasākums: Aizdevuma un dažu Malév aktīvu pārņemšana, ko 2007. gada 31. decembrī veica valsts īpašumā esošā MALÉV MAVA. Minētais aizdevums bija EUR 76 miljoni, ko Malév 2003. gadā piešķīra MFB, 100 % valsts īpašumā esoša attīstības banka. Aizņēmuma dzēšanas termiņš tika pagarināts vēlākais līdz 2017. gadam.
-
2. pasākums: Naudas summas piešķiršana HUF 4,3 miljardu apmērā uz vienu gadu MNV plānotās (kas pēc tam nenotika) Malév GH meitasuzņēmuma iegādes kontekstā, kurš saskaņā ar Ungārijas iestāžu informāciju bija finansiāli stabils uzņēmums. Neraugoties uz nenotikušo darījumu, šis pirkuma cenas avansa maksājums nav atmaksāts.
-
3. pasākums: Dažādu nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu atlikšana, kuru maksāšanas termiņš iestājās laikposmā no 2007. gada janvāra līdz 2010. gada martam. 2010. gada martā Malév nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu parāds bija HUF 13,7 miljardi.
-
4. pasākums: 2010. gada februārī notikusī kapitāla palielināšana HUF 25,4 miljardu apmērā, ko veica MNV, daļēji iepludinot jaunu kapitālu HUF 20,7 miljardu apmērā (EUR 77 miljoni) un daļēji piemērojot avansa maksājumam par GH un par to aprēķinātajiem procentiem parāda pārvēršanu par pašu kapitālu (skatīt 2. pasākumu) par kopējo summu HUF 4,7 miljardu apmērā. (Arī AirBridge pārvērta par pašu kapitālu HUF 1,5 miljardus.)
-
5. pasākums: Trīs MNV akcionāra aizdevumu piešķiršana Malév kopā HUF 9,2 miljardu apmērā no 2010. gada maija līdz augustam. Visiem trīs HUF izsniegtajiem aizdevumiem bija noteikta procentu likme 9,97 % apmērā un pamatsummas atmaksa ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās (visi aizdevumi uz trim gadiem). Pirmos divus maksājumus, kuru kopsumma bija HUF 3,5 miljardi (EUR 13 miljoni), nodrošināja meitasuzņēmums Malév GH un par trešā maksājuma HUF 5,7 miljardu apmērā (EUR 21 miljons) nodrošinājumu kalpoja gaisa kuģis (HA-LNA - CRJ reaktīvā lidmašīna).
-
6. pasākums: 2010. gada septembrī notikusī šo akcionāra aizdevumu (kopā ar aprēķinātajiem procentiem) pārvēršana no parāda par pašu kapitālu HUF 9,4 miljardu apmērā.
-
7. pasākums: 2010. gada septembrī notikusī kapitāla palielināšana naudā HUF 5,3 miljardu apmērā. Valsts daļa palielinājās līdz 96,5 %.
-
8. pasākums: 2010. gada septembrī piešķirtais nākamais akcionāra aizdevums HUF 5,7 miljardu apmērā ar procentu likmi 9,97 % apmērā un pamatsummas atmaksu ar vienreizēju maksājumu dzēšanas termiņa beigās. Par aizdevuma nodrošinājumu kalpoja iepriekš minētais HA-LNA CRJ gaisa kuģis un ķīlas tiesības uz IATA aģentu ieņēmumiem no starptautiskās un Ungārijas satiksmes.
(44)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai šie pasākumi, ja tie ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir saderīgi ar iekšējo tirgu, ņemot vērā LESD noteiktos izņēmumus un jo īpaši Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”).
IV. UNGĀRIJAS APSVĒRUMI
(45)
Ungārijas iestādes atbildē uz lēmumu par procedūras uzsākšanu atkārtoja iepriekš minētos faktus un skaidroja aviosabiedrības grūtību iemeslus. Ungārija arī apstiprināja, ka vismaz kopš 2006. gada otrās puses Malév klasificējama kā “pastāvīgās” grūtībās nonācis uzņēmums Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē.
(46)
Pirms oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Ungārijas iestādes apgalvoja, ka visi pasākumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja un tirgus ekonomikas kreditora principiem.
(47)
Attiecībā uz pasākumiem, kuri papildina Malév pārdošanu AirBridge, Ungārijas iestādes apgalvoja, ka šie pasākumi atbilst tirgus nosacījumiem, jo aizdevuma nodošana MAVA tiek garantēta ar attiecīgu nodrošinājumu. Attiecībā uz nenotikušo Malév GH pārdošanu iestādes apgalvoja, ka Malév netika piešķirtas priekšrocības, jo nodrošinājums pārdošanas cenas novēlotas atmaksas gadījumā bija pareizi noteikts un par pārdošanas cenu bija aprēķināti procenti. Attiecībā uz nodokļu maksājumu atlikšanu iestādes apgalvo, ka bija noteikts nodrošinājums par šīm summām, ka visi piemērojamie procentu maksājumi un soda naudas tika piemērotas un ka turklāt šāda maksājumu atlikšana ir parasta prakse. Attiecībā uz Malév atkārtotu nacionalizāciju Ungārijas iestādes apgalvo, ka tās varēja pieprasīt nokārtot prasījumus pret Malév, bet tas būtu novedis pie uzņēmuma bankrota un likvidācijas. Iestādes uzskata, ka tādējādi tās būtu atguvušas tikai nelielu daļu no savu prasījumu summas (izņemot daļu, uz kuru attiecās VEB garantija, kas minēta iepriekš 20. punktā). Turklāt tās saskartos ar ievērojamām negatīvām sekām attiecībā uz valsts ekonomiku (13).
(48)
Attiecībā uz akcionāra aizdevumiem un to secīgu pārveidošanu par Malév pašu kapitālu valsts uzskata, ka minētie pasākumi nepiešķīra Malév priekšrocības, jo visu laiku šie aizdevumi bija nodrošināti ar aktīviem, piemērotās procentu likmes atbilst tirgus nosacījumiem un, veicot pārveidošanu pašu kapitālā, pilnībā tika ņemti vērā visi uzkrātie procenti.
(49)
Ungārijas iestādes neiesniedza nekādu jaunu informāciju pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu. Ungārijas apsvērumi par lēmumu par procedūras uzsākšanu neietver nekādu jaunu informāciju, lai pamatotu, ka pasākums nav uzskatāms par atbalstu vai ka īstenotie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, īpaši ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.
V. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(50)
Divi konkurenti iesniedza apsvērumus (skatīt iepriekš 10. punktu), un abi atbalstīja Komisijas izmeklēšanu.
(51)
Konkurents, kurš lūdza savu identitāti neatklāt, apgalvoja, ka daži privāti ieguldītāji bija ieinteresēti Malév kontrolpaketes iegūšanā, kas norāda uz to, ka Ungārijai bija iespējama dzīvotspējīga izvēle kā alternatīva Malév atkārtotai nacionalizācijai 2010. gadā.
(52)
Wizz Air vērtējumā kopējā tirgus vērtība aktīviem, kurus nodeva MAVA kopā ar MFB aizdevumu (1. pasākums), ieskaitot Malév preču zīmi, petrolejas cauruļvadu un vienu B767 gaisa kuģi, bija ne vairāk kā EUR 27 miljoni, kas ir ievērojami mazāk nekā aizdevuma summa. Tāpēc Wizz Air secināja, ka šis darījums netika veikts, pamatojoties uz nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem, un piešķīra Malév ievērojamas priekšrocības.
(53)
Attiecībā uz nodokļu maksājumu atlikšanu (3. pasākums) Wizz Air apgalvoja, ka saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem nevienam privātam uzņēmumam, kurš ir tādā finansiālā stāvoklī kā Malév, nevarētu ne automātiski, ne izņēmuma kārtā piešķirt tādu nodokļu maksājumu atlikšanu, kā to izdarīja Malév gadījumā.
VI. UNGĀRIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM
(54)
Pēc tam, kad Komisija pagarināja atbildes iesniegšanas termiņu, Ungārija 2011. gada 5. septembrī reaģēja uz šiem apsvērumiem. Ungārija joprojām uzskata, ka iepriekš minētie pasākumi ir pamatoti, ņemot vērā tirgus ekonomikas ieguldītāja kritēriju (skatīt turpmāk 59. punktu), un tāpēc tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju valsts politikas mērķu esība pati par sevi nenozīmē, ka pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu.
(55)
Ungārija apgalvoja, ka nebija nevienas dzīvotspējīgas izvēles un ka tikai atkārtota nacionalizācija ļāva Ungārijas iestādēm atgūt pilnīgu darbības kontroli Malév, dodot iespēju valsts aviosabiedrībai faktiski īstenot pārstrukturēšanas procedūru, kuru tā veic kopš 2007. gada, lai nodrošinātu uzņēmuma komerciālos panākumus. Attiecībā uz 1. pasākumu Ungārija uzskatīja, ka attiecīgo aktīvu vērtība atbilda aizdevuma vērtībai. Attiecībā uz 3. pasākumu Ungārija apgalvoja, ka Ungārijas nodokļu iestādes izturējās pret Malév tāpat kā pret jebkuru nodokļu maksātāju līdzīgā situācijā.
VII. VALSTS ATBALSTA PASTĀVĒŠANA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ
VII.1. Vispārīga informācija
(56)
Lai noskaidrotu, vai izskatāmie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, Komisijai ir jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punktā paredzētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem. Tajā noteikts, ka, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(57)
Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija vērtē, vai attiecīgie pasākumi par labu Malév ir uzskatāmi par valsts atbalstu.
(58)
Attiecībā uz valsts atbalsta kumulatīvajiem kritērijiem konkrētajā gadījumā ietekme uz tirdzniecību un konkurences izkropļošana nav apšaubāma, un Ungārijas iestādes to pat neapstrīdēja. Malév konkurē ar citām Eiropas Savienības aviosabiedrībām, jo īpaši, kopš 1993. gada 1. janvārī stājās spēkā trešais gaisa transporta liberalizēšanas posms (“trešā pakete”) (14). Attiecīgie pasākumi deva iespēju Malév turpināt darboties nesaskaroties, kā citi konkurenti, ar sekām, kuras būtu radušās sliktu finanšu rezultātu dēļ.
(59)
Ungārija neapstrīdēja arī vērtējumu attiecībā uz valsts līdzekļiem un atbildību par minētajiem pasākumiem. APEH ir Ungārijas nodokļu iestāde, un kā tāda tā ir viennozīmīgi piedēvējama valstij. MNV ir valsts kontrolakciju sabiedrība. Tās pienākumi ir noteikti svarīgākajos valsts aktīvu likuma pamatnoteikumos. MNV izpilda valdības un kompetento ministru lēmumus. Arī MAVA atrodas 100 % valsts īpašumā (ar MNV starpniecību) un, kā skaidro Ungārijas iestādes, pārstāv Ungārijas valsti.
(60)
Attiecībā uz selektivitāti, izņemot 3. pasākumu (nodokļu maksājumu atlikšana), Ungārijas valsts to neapstrīdēja. Pasākumi bija paredzēti viena uzņēmuma - Malév - atbalstam.
(61)
Šeit tiks novērtēts, vai izskatāmie pasākumi ir uzskatāmi par ekonomiskām priekšrocībām Malév.
(62)
Komisija norāda, ka saskaņā ar vispāratzītiem Kopienas tiesību aktu principiem, ja uzņēmumam nodrošina piekļuvi papildu kapitālam ar nosacījumiem, kuri ir labāki nekā parastie tirgus nosacījumi, uz to varētu attiekties LESD 107. panta 1. punkts, jo tā rezultātā konkrētajam uzņēmumam tiktu dota priekšroka šā panta nozīmē. Lai noteiktu, vai šādas priekšrocības ir piešķirtas, Komisija piemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Saskaņā ar šo principu, ja līdzīgos apstākļos “privāts ieguldītājs, kurš darbojas normālos tirgus ekonomikas apstākļos […] un kurš lieluma ziņā ir pielīdzināms organizācijām, kuras darbojas valsts sektorā, būtu mudināts izdarīt attiecīgu kapitālieguldījumu”, tas netiktu uzskatīts par valsts atbalstu. Tāpēc Komisijai jānovērtē, “vai privāts ieguldītājs būtu veicis attiecīgo darījumu ar tādiem pašiem nosacījumiem (15)”. Hipotētiskais privātais investors darbojas kā piesardzīgs ieguldītājs (16), kas vēlas saņemt maksimālu peļņu, tomēr neuzņemoties pārāk lielus riskus salīdzinājumā ar peļņu (17).
(63)
Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, kaut arī privāta ieguldītāja rīcība, ar kuru ir jāsalīdzina ekonomikas politikas iemeslu vadīta valsts ieguldītāja iesaistīšanās, ne vienmēr atbilst parasta investora rīcībai, kurš iegulda kapitālu, lai relatīvi īsā termiņā gūtu peļņu, tai ir jābūt vismaz privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas, kas īsteno vispārēju vai nozares struktūrpolitiku un vadās pēc peļņas ilgtermiņā, rīcībai (18).
(64)
Turklāt “… publiska un privāta ieguldītāja darbības salīdzinājums jāizdara, atsaucoties uz attieksmi, kāda privātam ieguldītājam būtu bijusi attiecīgā darījuma laikā, ņemot vērā pieejamo informāciju un tajā laikā paredzamo attīstību” (19).
(65)
Komisijas analīzē un novērtējumā jāiekļauj “visi faktori, kas attiecas uz strīdīgo darījumu un tā kontekstu”. Tas ietver saņēmēja uzņēmuma un attiecīgā tirgus finansiālo stāvokli. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, galvenais jautājums, kuru Komisija vēlas izpētīt, ir, vai uzņēmums “saņem ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos (20)”.
(66)
Komisija arī norāda, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru MEIP tiek piemērots arī aizdevumiem. Ja šo principu piemēro aizdevuma piešķiršanai, jānoskaidro, vai privāts ieguldītājs saņēmējam piešķirtu aizdevumu ar tādiem noteikumiem, ar kādiem tas faktiski tika piešķirts (21).
VII.2. Pasākumu kopuma novērtējums
(67)
Kā tika noteikts jau lēmumā par procedūras uzsākšanu, šīs lietas novērtējumam ir būtisks spriedums lietā BP Chemicals (22). Komisija uzskata, ka pasākumi nav autonomi un ir saistīti, ņemot vērā to secību, Malév finansiālo stāvokli un pasākumu nolūku, jo visu pasākumu mērķis ir turpināt aviosabiedrības darbību un atrisināt tās likviditātes vajadzības un nepietiekamo kapitalizāciju, kas radusies zaudējumu rezultātā. Ungārija apsvērumos par lēmumu par procedūras uzsākšanu arī apgalvo, ka dažādi “procesa” posmi nav “atdalāmi” un visi pasākumi tika plānoti, lai īstenotu vienu mērķi, proti, nodrošinātu aviosabiedrības darbību, atrodot tai stratēģisku ieguldītāju.
(68)
No Ungārijas iesniegtajiem materiāliem ir kļuvis skaidrs, ka Ungārijas īstenotie pasākumi Malév atbalstam ir motivēti ar valsts politikas apsvērumiem un to pamatā nebija apsvērumu par uzņēmuma turpmāko rentabilitāti. Ungārija vairākkārt norādīja uz nesekmīgo privatizāciju un Malév nozīmi valsts ekonomikā. Tika atzīts, ka, veicot pasākumus, valsts ņēma vērā “aviosabiedrības lomu valsts infrastruktūrā, darba tirgu un piegādātāju intereses.” Ungārijas iestādes arī uzsvēra, ka nav tāda privāta ieguldītāja, kurš vēlētos pārņemt aviosabiedrību tās pašreizējā stāvoklī. Tāpēc Komisijai jāpieņem, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu rīkojies kā Ungārijas valdība, veicot pasākumus līdzīgos apstākļos. Komisija arī atgādina, ka spriedumā Boch lietā Tiesa norādīja, ka “īpaši ir jāpārbauda, vai līdzīgos apstākļos privāts akcionārs būtu piešķīris līdzīgu kapitāla daudzumu, pamatojoties uz paredzamajām rentabilitātes iespējām un norobežojoties no jebkādas sociāla, politiska, reģionāla vai ar nozari saistīta rakstura ietekmes (23)”.
(69)
Ņemot vērā Malév ilgstoši sliktos finansiālos rezultātus (skatīt 1. tabulu un turpmāk 103.-104. punktu) un Ungārijas iestāžu apgalvojumu, ka aviosabiedrība ir bijusi pastāvīgās grūtībās vismaz kopš 2006. gada, privātam ieguldītājam pieņemamu peļņu varētu gūt tikai tad, ja uzņēmumā veiktu radikālu pārstrukturēšanu. Tomēr ne Ungārija, ne Malév nepierādīja, ka tāds pārstrukturēšanas plāns būtu bijis pamatā kaut vienam no pārbaudāmajiem pasākumiem.
(70)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka 1.-8. pasākums neatbilst MEIP. Šis vērtējums arī apstiprinās, veicot atsevišķu katra pasākuma analīzi.
VII.3. 1.-8. pasākuma individuāla analīze
VII.3.1. 1. pasākums
(71)
Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju MAVA darbība ir vērsta tikai uz vienu uzdevumu, t i., konkrētu, agrāk Malév piederējušu aktīvu pārvaldīšanu un “starpnieka lomas uzņemšanos attiecībā uz konkrētiem maksājumiem starp Malév un MFB”. MAVA ir izveidota tikai šim nolūkam.
(72)
Parāds EUR 76 miljonu apmērā, kas nodots MAVA, ir radies saskaņā ar 2003. gada aizdevuma līgumu starp Malév un MFB. Aizdevums bija jāatmaksā ar vienu iemaksu dzēšanas termiņa beigās, un uz to attiecās valsts garantija. Šis 2003. gada aizdevums bija iekļauts Pievienošanās līguma esošo atbalsta pasākumu sarakstā (24). Tomēr 2007. gada līgumā aizdevuma dzēšanas termiņš tika pagarināts līdz 2017. gadam. Tādējādi kopš 2007. gada pasākumu vairs nevar uzskatīt par esošā atbalsta pasākumu. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu (25) atbalsta pasākuma pagarināšana ir uzskatāma par jaunu atbalsta shēmu.
(73)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka vienīgais šā darījuma (t. i., parāda dzēšanas termiņa pagarināšana, MAVA izveidošana, parāda nodošana MAVA, aktīvu nodošana MAVA un atpakaļnomas līgumi) mērķis bija Malév parāda pārstrukturēšana. Ungārija apstiprināja, ka peļņas gūšana nekad nav ietilpusi MAVA plānos. Šā darījuma rezultātā parāds (kopā ar aktīviem) tika noņemts no Malév bilances.
(74)
Ungārijas arguments, ka finansiālās saistības, kuras uzņēmās Malév un AirBridge, bija pietiekamas MAVA izmaksu segšanai, nav uzskatāms par pietiekamu liecību tam, ka darījums atbilst tirgus nosacījumiem, jo nevienam privātam ieguldītājam nebūtu stimula rīkoties šādā veidā. Piedāvātais nodrošinājums bija paredzēts, lai dotu iespēju MAVA atmaksāt parādu aizdevuma dzēšanas termiņa beigās, t. i., 2017. gadā (26). Neviens privāts ieguldītājs neuzņemtos šādu risku, t. i., pret konkrētām maksājuma saistībām pārņemt aktīvus, kuru nākotnes vērtība ir neskaidra.
(75)
Lai gan Ungārijas iestādes sniedza diezgan saprotamus novērtējumus (27) par B767 gaisa kuģi (28) un petrolejas cauruļvadu (29), sniegtais novērtējums (diskontētās naudas plūsmas metode) attiecībā uz Malév firmas zīmi (EUR 56 miljoni) šķiet riņķveida un ir ļoti atkarīgs no aviosabiedrības darbības rezultātiem, tāpēc tā rezultātu nevar uzskatīt par objektīvu Malév zīmola vērtību, īpaši ņemot vērā aviosabiedrības stāvokli un darbības rezultātus. Ņemot vērā faktu, ka valsts bija informēta par iespējamību, ka Malév nespēs izpildīt honorāru maksājumu saistības, diskontētās naudas plūsmas metodes rezultātam drīzāk vajadzēja tuvoties nullei. Saskaņā ar šo konkrēto līguma struktūru zīmola vērtību nevar uzskatīt par pietiekamu nodrošinājumu.
(76)
Līgumslēdzējas puses noteikti bija informētas, ka Malév kā uzņēmums, kas jau 2007. gadā nonācis grūtībās, reāli nespētu pienācīgi pildīt honorāra maksājuma saistības. Reāli pēc šā darījuma MAVA“izmaksas” (t. i., procentu maksājumi MFB) nebija iespējams segt ar Malév honorāru maksājumu par preču zīmi. MAVA nekad nav veikusi nekādas darbības, lai piedzītu nenokārtotos maksājumus.
(77)
VEB garantija EUR 32 miljonu apmērā bija paredzēta ne tikai, lai segtu pamatsummu, bet arī MAVA regulāros procentu maksājumus MFB.
(78)
Tāpēc, kā arī ņemot vērā faktu, ka MAVA netika nodots atbilstošs ekvivalents, parāda noņemšana no uzņēmuma bilances jāuzskata par priekšrocībām par labu Malév.
VII.3.2. 2. pasākums
(79)
Attiecībā uz MNV avansa maksājumu par (vēlāk nenotikušo) GH pārdošanu GH aktīvu neto vērtība saskaņā ar eksperta vērtējumu, ko iesniedza Ungārija, 2009. gadā bija HUF 1,6 miljardi un lēstā tirgus vērtība - HUF 3,5 miljardi. Reāli 2009. gada janvārī MNV samaksāja Malév avansa maksājumu HUF 1,6 miljardu apmērā. Šis maksājums tika nodrošināts ar ķīlu - HA-LNA, CRJ reaktīvo lidmašīnu (lēstā tirgus vērtība HUF 1,8 miljardi). Provizoriskais pirkuma līgums 2009. gada februārī tika grozīts, un MNV samaksāja papildu HUF 2,7 miljardus (kopā HUF 4,3 miljardus), un kā otrās kategorijas ķīla tika reģistrēts tas pats gaisa kuģis.
(80)
Ungārijas iestādes apsvērumos par lēmumu par procedūras uzsākšanu atzīst, ka avansa maksājums faktiski tika veikts, lai nodrošinātu Malév likviditāti sarunu posmā par atkārtotu nacionalizāciju.
(81)
Saskaņā ar provizorisko pirkuma līgumu, ja darījums nenotiktu, šīs summas atmaksa bija jāveic tūlīt (divās darba dienās). Tomēr MNV neveica nekādas darbības, lai atgūtu šo parādu pēc tam, kad tā 2009. gada jūlijā atteicās no šā darījuma. Kad 2010. gadā parādu pārvērta pašu kapitālā, ex-post tika aprēķināti procenti, taču tos tā arī nesamaksāja. Tādējādi Malév šo naudas summu saņēma bez jebkādas atlīdzības.
(82)
Komisija uzskata, ka pasākums piešķīra Malév priekšrocības, jo avansa maksājums, kas bija jāatmaksā 2009. gada jūlijā, netika piedzīts. Turklāt priekšrocības radās jau pirms tam, brīdī, kad 2009. gada februārī tika grozīts provizoriskais pirkuma līgums un bez pietiekama nodrošinājuma palielināts avansa maksājums (virs uzņēmuma lēstās tirgus cenas).
VII.3.3. 3. pasākums
(83)
Attiecībā uz nodokļu un sociālo iemaksu saistību atkārtotu atlikšanu, ko veica nodokļu iestāde, Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Ungārijas iesniegtajiem materiāliem, ir noskaidrots, ka 2006.-2007. gadā Malév lūdza nodokļu saistību maksājumu atlikšanu 12 gadījumos (attiecībā uz dažādiem maksājumiem). Nodokļu iestāde katru reizi atļāva atlikt maksājumus. Saskaņā ar attiecīgajiem Ungārijas tiesību aktiem šāda maksājumu atlikšana nav obligāta un to varēja atteikt. Tāpēc pasākums ir uzskatāms par selektīvu (30).
(84)
Līdz 2008. gada jūlijam Malév tika piemērota likumā noteiktā procentu likme, un Malév to samaksāja saskaņā ar atlikšanas grafikiem. Kā savas rīcības pamatojumu nodokļu iestāde lēmumos minēja Malév grūto stāvokli un attiecīgajā posmā plānoto pārstrukturēšanu.
(85)
Tomēr no 2008. gada jūlija Malév pārtrauca nodokļu, sociālās apdrošināšanas iemaksu un procentu maksāšanu (izņemot vienu daļēju maksājumu 2008. gada decembrī), un nodokļu iestāde neveica nekādas darbības, lai atgūtu šo parādu. Turklāt pēc tam, kad Malév vairs nepildīja pārstrukturēšanas līgumus, tika pārstrukturēti arī turpmākie maksājumi. No 2009. gada aprīļa nodokļu un sociālās saistības, kuru maksāšanas termiņš bija iestājies no šā brīža (t. i., ne iepriekš iekavētie maksājumi), vairs netika pat pārstrukturētas un APEH neveica nekādas konkrētas darbības, lai piedzītu kādu no minētajiem parādiem.
(86)
Komisija uzskata, ka neviens privāts ieguldītājs nebūtu rīkojies kā Ungārijas valsts. No 2008. gada jūlija netika veiktas nekādas konkrētas darbības, lai piedzītu parādu. Turklāt uzņēmuma finansiālais stāvoklis, neraugoties uz tā pārstrukturēšanas pasākumiem, joprojām bija ļoti slikts (skatīt 1. tabulu iepriekš) un izredzes, ka uzņēmums atkal kļūtu rentabls, bija ļoti mazas vai to nebija nemaz. Līdzīgos apstākļos privāts kreditors censtos panākt līguma izpildi. Turklāt pēc tam, kad Malév neizpildīja vienošanos par pārstrukturēšanu, neviens privāts kreditors nebūtu piekritis turpmākai pārstrukturēšanai.
(87)
Tāpēc vēlākais no 2008. gada jūlija Malév tika piešķirtas priekšrocības, jo nodokļu iestādes necentās panākt nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu saistību izpildi un turpināja pārstrukturēšanu.
VII.3.4. 4. pasākums
(88)
Attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2010. gada februārī, ar kuru valsts veica atkārtotu aviosabiedrības nacionalizāciju, kurā kopš tās privatizācijas valstij nebija piederējušas kapitāla daļas, vispārsteidzošākais ir fakts, ka, lai gan 2007. gadā 99,5 % no Malév tika pārdoti par cenu, kas līdzinās apmēram EUR 740 000, 2010. gadā valsts de facto samaksāja EUR 94 miljonus, t. i., 127 reizes vairāk par sākotnējo pārdošanas cenu, lai atgūtu īpašumā 94,6 % (palielinot kapitālu: daļēji iepludinot jaunu kapitālu HUF 20,7 miljardu apmērā un daļēji piemērojot parāda pārvēršanu par pašu kapitālu avansa maksājumam par GH HUF 4,7 miljardu apmērā). Šāda valsts rīcība neatbilst tirgus nosacījumiem, īpaši ņemot vērā faktu, ka šajā laikā aviosabiedrība cieta zaudējumus, pašu kapitāla vērtība bija negatīva un nebija ticama pārstrukturēšanas plāna. Faktiski Ungārijas iestādes pašas atzina, ka uzņēmums bija nonācis “pastāvīgās grūtībās” un 2010. gada sākumā neviens privāts ieguldītājs nevēlējās pirkt Malév.
(89)
Kad kapitāls tika palielināts līdz HUF 25,4 miljardiem (t. i., šādu summu Ungārijas valsts samaksāja, lai atgūtu īpašumā 94,6 % no aviosabiedrības), mijmaiņas darījuma laikā Malév pašu kapitāla vērtība bija negatīva - HUF 41 miljards (EUR 152 miljoni), uzkrātie zaudējumi - HUF 51 miljards (EUR 189 miljoni) un kopējais parāds - HUF 75 miljardi (EUR 278 miljoni) (31). Saskaņā ar 2010. gada finanšu pārskatiem 2010. gada sākumā “aviosabiedrībai bija nopietnas finanšu problēmas, parāds sasniedza dramatisku līmeni, nebija praktiski nekādu finansējuma avotu. […] Sakarā ar stratēģiskā īpašnieka trūkumu nebija komerciālā finansējuma.” Aviosabiedrība darbojās ar zaudējumiem vismaz kopš 2003. gada bez reālām izredzēm atgūt dzīvotspēju, pat privāts ieguldītājs nebija guvis panākumus uzņēmuma situācijas maiņā. Tāpēc bija skaidrs, ka kapitāla palielināšana nebūtu pietiekams pasākums, lai atgrieztu uzņēmuma dzīvotspēju, un ka pēc atkārtotas Malév nacionalizācijas būtu vajadzīgs papildu kapitāls un likviditāte, lai vispār turpinātu darbību. Komisija secina, ka šajos apstākļos atkārtota Malév nacionalizācija 2010. gada februārī, veicot kapitāla palielināšanu, piešķīra uzņēmumam priekšrocības.
(90)
Attiecībā uz Ungārijas argumentu, ka valstij bija izdevīgāk nacionalizēt uzņēmumu, nevis pieprasīt nokārtot prasījumus pret Malév, Komisijai ir šādas piezīmes. Kā Ungārija atzīst, bankrota gadījumā tā būtu atguvusi ļoti nelielu daļu no saviem prasījumiem papildus ar VEB garantiju segtajai daļai. (Faktiski Malév aktīvu vērtība darījuma laikā bija negatīva.) Tomēr Ungārijas valsts nolēma saglabāt aviosabiedrības dzīvotspēju, aizstājot parādu un iepludinot jaunus līdzekļus HUF 20,7 miljardu apmērā (apmēram EUR 77 miljoni). Neviens privāts ieguldītājs līdzīgā situācijā neuzņemtos šo papildu finansiālo slogu, īpaši bez reālām izredzēm atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju.
(91)
Komisija arī norāda, ka tajā pašā laikā, kad Ungārijas valsts palielināja Malév kapitālu, AirBridge (netieši VEB) arī pārvērta parādu par pašu kapitālu HUF 1,4 miljardu apmērā. Tomēr šī summa ir tikai 5 % no jaunā kapitāla, turklāt valsts bez pārvērstā parāda ieguldīja arī ievērojamu jauna kapitāla summu. Faktiski 77 % no kapitāla palielinājuma veidoja iepludinātie jaunie līdzekļi. Turklāt, ņemot vērā Malév sliktos finansiālos apstākļus, AirBridge izredzes iegūt šīs summas maksājumu bija ļoti nelielas vai tādu vispār nebija. Tādējādi privāta ieguldītāja rīcība šādā gadījumā būtiski atšķiras no Ungārijas valsts rīcības, un to nevar izmantot kā atsauces punktu, lai uzskatītu, ka valsts rīkojusies kā privāts ieguldītājs.
2. tabula
Kapitāla palielināšana 2010. gadā
Kapitāla palielināšanas dalībneks
Ieguldījums, HUF miljardi
Ieguldījuma veids
Ieguldījuma daļa
MNV
20,7
Jauns kapitāls
77 %
MNV
4,7
Parāda pārvēršana par pašu kapitālu
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Parāda aizstāšana ar pašu kapitālu
5 %
KOPĀ
26,8
100 %
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka šajos apstākļos atkārtota Malév nacionalizācija 2010. gada februārī, veicot kapitāla palielināšanu, piešķīra uzņēmumam priekšrocības.
VII.3.5. 5.-8. pasākums
(93)
Attiecībā uz pasākumiem pēc atkārtotās nacionalizācijas ir skaidrs, ka akcionāra aizdevumi un kapitāla injekcijas bija paredzētas, lai finansētu Malév uzņēmējdarbību un izvairītos no draudošās maksātnespējas. Tādējādi valsts veica šos pasākumus ar tādu pašu mērķi - saglabāt Malév uzņēmējdarbību. Turklāt tie ir secīgi cieši saistīti, jo pasākumi notika ar ļoti īsiem starplaikiem (t. i., no 2010. gada maija līdz septembrim). Tāpēc Komisija uzskata, ka saskaņā ar BP Chemicals spriedumu šos akcionāra aizdevumus nevar vērtēt atbilstīgi tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tiem piemērot paziņojumu par atsauces likmi (32), jo tie visi ir tieši saistīti ar 4. pasākumu un tāpēc nav iespējams atsevišķi no citiem pasākumiem novērtēt, vai tie uzskatāmi par valsts atbalstu.
(94)
No Ungārijas iesniegtā materiāla ir skaidrs, ka neviens privāts ieguldītājs nevēlējās finansēt Malév, un tā vienīgie finansējuma avoti bija piegādātāju kredīti un valsts nodrošinātā likviditāte. Piešķirot aizdevumus, valsts nevarēja nopietni paļauties uz to, ka Malév veiks procentu maksājumus un atmaksās aizdevumus. Turklāt ir arī apšaubāms, ka kāds privāts kreditors riskētu piešķirt uzņēmumam, kas atrodas tādā stāvoklī kā Malév (t. i., pastāvīgās grūtībās), aizdevumu, kurš jāatmaksā kā vienreizējs maksājums dzēšanas termiņa beigās. Visbeidzot, ņemot vērā uzņēmuma kredītvēsturi attiecībā pret valsti (piemēram, avansa maksājuma par GH neatmaksāšanu, atkārtotu nodokļu maksājumu atlikšanu un to nemaksāšanu), valsts un jebkurš cits ieguldītājs nevarēja reāli paļauties uz to, ka Malév pildīs savas saistības.
(95)
No otras puses, pat vērtējot saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, noteiktā procentu likme un saskaņotais nodrošinājums nebūtu pietiekams pamats, lai uzskatītu, ka valsts atbalsts nepastāv. Noteiktā procentu likme bija 9,97 %, kamēr HUF atsauces likme aizdevuma piešķiršanas laikā bija 5,97 %. Starpība tikai 400 bāzes punktu apmērā virs HUF pamatlikmes nav pietiekama, ņemot vērā Malév iepriekšējos darbības rezultātus un finansiālo stāvokli (uzņēmums pastāvīgi atrodas uz bankrota robežas). Attiecībā uz nodrošinājuma noteikšanu par aizdevumiem GH tirgus vērtība (HUF 3,5 miljardi) Malév bankrota gadījumā ir apšaubāma, jo Malév bija galvenais lidlauka pakalpojumu partneris - 2009. gadā 63 % no ieņēmumiem radīja Malév. Tāpēc vismaz īstermiņā tā saimnieciskā darbība bija atkarīga no Malév pastāvēšanas, un tādējādi tā tirgus vērtība būtu ievērojami samazinājusies, ja Malév būtu bankrotējis.
(96)
No paša sākuma bija skaidrs, ka bez ticama pārstrukturēšanas plāna ne aizdevumi, ne kapitāla palielinājums nemainītu situāciju uzņēmumā ar nulles tirgus vērtību, kurš joprojām bija kritiskā stāvoklī. Tādējādi šie pasākumi bija līdzvērtīgi tiešai dotācijai, jo valstij nebija izredžu atgūt “ieguldīto” finansējumu.
(97)
Tāpēc Komisija uzskata, ka 5.-8. pasākums piešķīra priekšrocības Malév.
VII.4. Secinājums par valsts atbalsta pastāvēšanu
(98)
Saskaņā ar iepriekš minēto novērtējumu visi minētie pasākumi (1.-8. pasākums) piešķir priekšrocības Malév. Šīs priekšrocības ir piešķirtas no valsts līdzekļiem.
(99)
Turklāt Malév ir aviosabiedrība un tātad uzskatāma par uzņēmumu. Tā konkurē ar citām aviosabiedrībām, kuras nesaņem līdzīgas priekšrocības. Tātad pasākumi izkropļo konkurenci. Turklāt tie notiek (aviācijas) nozarē, kurā neapšaubāmi pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm, tātad ir izpildīts arī kritērijs par ietekmi uz tirdzniecību Eiropas Savienībā.
(100)
Visbeidzot, pasākumi ir īpaši un selektīvi, jo atbalsta tikai vienu uzņēmumu (t. i., Malév).
(101)
Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija secina, ka 1.-8. pasākums atbilst LESD 107. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šajos apstākļos tie jāuzskata par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
VII.5. Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu
(102)
LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzēti izņēmumi 107. panta 1. punktā minētajam vispārīgajam noteikumam par valsts atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu.
(103)
Komisija uzskata, ka Malév ir bijis pastāvīgās grūtībās vismaz kopš 2006. gada. Tas ir cietis zaudējumus vismaz kopš 2003. gada (skatīt iepriekš 1. tabulu), un jau 2006. gadā tā pašu kapitāls bija negatīvs (1. attēls). Turklāt Ungārijas iestādes apstiprināja, ka aviosabiedrībai bija pastāvīgas grūtības un ka kopš 2006. gada otrās puses tā kvalificējās kolektīvajām maksātnespējas procedūrām un tādējādi atbilda Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam. Tāpēc vienīgais saderības pamats būtu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.
(104)
Ņemot vērā atbilstības un “pirmo reizi, pēdējo reizi” nosacījumu, Komisija norāda, ka izskatāmie pasākumi neveido “vienotu pārstrukturēšanu”. Attiecīgajā laikposmā (t. i., no 2007. līdz 2010. gadam) aviosabiedrībai divas reizes mainījās īpašnieks, jo to privatizēja un tad atkārtoti nacionalizēja. Notika nepārtraukta “pārstrukturēšana”, bet bez saskaņota plāna. Faktiski pēc privatizācijas tika uzsāktas dažas izmaksu samazināšanas iniciatīvas (darbinieku atlaišana un maršrutu skaita samazināšana), bet vienības pašizmaksa nesamazinājās pietiekamā apmērā. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju 2009. gadā tika izstrādāta jauna “stratēģiskā orientācija”, kuru atkal pārskatīja pēc konsultēšanās ar biroju Roland Berger atkārtotās nacionalizācijas kontekstā. Tāpēc attiecīgie pasākumi ir dažādi pārstrukturēšanas pasākumi, kuri principā pārkāpj “pirmo reizi, pēdējo reizi” principu.
(105)
Komisija norāda, ka, pat ja Malév būtu tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (t. i., “pirmo reizi, pēdējo reizi” nosacījums būtu izpildīts, quad non), atbilstoša glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta prasības netiktu izpildītas turpmāk minēto iemeslu dēļ.
(106)
Attiecībā uz glābšanas atbalstu nav izpildīts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. punkta a)-e) apakšpunkts. Konkrētie pasākumi netiek ierobežoti līdz vajadzīgajam minimumam, netiek parādīts, ka tie ir nepieciešami, pamatojoties uz nopietnām sociālām grūtībām, un ka tiem nav nesamērīgu negatīvu seku citās dalībvalstīs. Turklāt, izņemot 5. un 8. pasākumu, vairums no tiem netika piešķirti kā aizdevumi vai garantijas.
(107)
Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu nav izpildīts neviens no Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu saderības nosacījumiem.
(108)
Attiecībā uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34.-35. punktu “ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana” Ungārijas iestādes nepierādīja aviosabiedrības dzīvotspējas izredzes un neiesniedza pārstrukturēšanas plānu, kurš atbilstu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 36.-37. punktā noteiktajām prasībām.
(109)
Turklāt attiecībā uz prasību par “izvairīšanos no konkurences nesamērīgas kropļošanas” (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38.-42. punkts) Komisija norāda, ka netika īstenoti kompensācijas pasākumi.
(110)
Visbeidzot, attiecībā uz nosacījumu par “atbalsta ierobežošanu līdz minimumam” (Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43.-45. punkts) nav veikts pašu ieguldījums.
(111)
Ņemot vērā iepriekš minēto, 1.-8. pasākums, kurš īstenots Malév atbalstam kopš 2007. gada, nav saderīgs ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tā kā pasākumi tika piešķirti grūtībās nonākušam uzņēmumam, nepiemēro citu saderības pamatojumu. Tāpēc pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu.
VIII. ATGŪŠANA
VIII.1. Vispārīga informācija
(112)
Saskaņā ar LESD un Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, ir tiesības pieprasīt dalībvalstij atcelt atbalstu vai mainīt to (33). Tāpat Tiesa konsekventi uzsvērusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir noteikts, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (34). Šajā sakarā Tiesa noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (35).
(113)
Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (36) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.
(114)
Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu, atbalsta summa jāatgūst, lai atjaunotu to stāvokli, kāds bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, un pieskaitot atmaksas procentus, līdz līdzekļu faktiskās atgūšanas dienai.
VIII.2. Atbalsta elements atsevišķos pasākumos
VIII.2.1. 1. pasākums
(115)
Komisija atzīst, ka “Malév” kā tādas Ungārijas valsts aviosabiedrības, kura darbojas vairākas desmitgades, zīmolam ir konkrēta vērtība aviācijas tirgū. No otras puses, Komisija uzskata, ka saskaņā ar konkrēto līguma struktūru nevar tikt apstiprināta tāda zīmola vērtība, kādu norādījušas Ungārijas iestādes. Objektīva vērtība jānosaka, pamatojoties uz neatkarīgu vērtējumu, kurā ņemts vērā arī Malév vispārējais finansiālais stāvoklis.
(116)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, 1. pasākuma atbalsta elements ir aprēķināts lielākais EUR 56 miljonu apmērā, t. i. EUR 76 miljoni, no kuriem atņemta petrolejas cauruļvada un gaisa kuģa vērtība (kopā EUR 20 miljoni), kā arī Malév zīmola objektīvā vērtība (37). Ungārijai precīzi jāaprēķina atbalsta elements. Ja Ungārija neiesniegs pārliecinošus argumentus par zīmola objektīvu vērtību laikā, kad tika slēgts darījums par zīmola nodošanu MAVA, par atbalsta elementu uzskatīs visu summu EUR 56 miljonu apmērā.
VIII.2.2. 2. pasākums
(117)
Kā iepriekš minēts, Komisija uzskata, ka šis pasākums piešķīra Malév priekšrocības, kad netika piedzīta avansa atmaksa. Turklāt priekšrocības radās pat pirms tam, vismaz brīdī, kad 2009. gada februārī tika grozīts provizoriskais pirkuma līgums un palielināts avansa maksājums (virs uzņēmuma lēstās tirgus cenas).
(118)
Komisija secina, ka neviens privāts uzņēmējs nebūtu šādā veidā nodrošinājis naudas līdzekļus. Neviens privāts uzņēmējs nebūtu piekritis piešķirt Malév šādu finansējumu, īpaši bez maksas, un pēc tam neveikt nekādas darbības, lai to atgūtu. Ungārijas iestādes savos apsvērumos par lēmumu par procedūras uzsākšanu būtībā pašas atzīst, ka avansa maksājums bija paredzēts, lai nodrošinātu Malév izdzīvošanu (skatīt iepriekš 80. punktu). Tāpēc atbalsta elements ir visa attiecīgā naudas summa, kas attiecīgajā periodā bija saņēmēja rīcībā: no 2009. gada februāra līdz 2009. gada jūlijam HUF 0,8 miljardu apmērā (starpība, kas iegūta no GH tirgus vērtības atņemot “pārmaksu”) un no 2009. gada jūlija līdz 2010. gada februārim HUF 4,3 miljardu apmērā (visa avansa maksājuma summa). Tādējādi attiecībā uz atgūšanu jāņem vērā fakts, ka 2010. gada februārī šo summu aizstāja ar pašu kapitālu (skatīt turpmāk 4. pasākumu).
VIII.2.3. 3. pasākums
(119)
Attiecībā uz nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu atlikšanu un nepiedzīšanu Komisija uzskata, ka viss iekavētais Malév parāds APEH no 2008. gada jūlija līdz 2010. gada martam ir uzskatāms par valsts atbalstu. Turklāt arī visa pēc šā datuma (2008. gada jūlijs) pārstrukturētā summa ir uzskatāma par valsts atbalstu. Nekas neliecina, ka privāts kreditors pieļautu šādu atlikšanu un pārstrukturēšanu. Attiecībā uz atgūšanu jāņem vērā fakts, ka iekavētās summas tika atmaksātas 2010. gada martā.
VIII.2.4. 4. pasākums
(120)
Attiecībā uz kapitāla palielinājumu Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Malév finansiālo stāvokli, acīmredzamo vajadzību saņemt turpmāku atbalstu pēc kapitāla palielināšanas un reālu izredžu trūkumu attiecībā uz “ieguldītā” finansējuma atgūšanu, neviens privāts ieguldītājs nebūtu piešķīris Malév šādu finansējumu. Atbalsta elements ir iepludinātais kapitāls HUF 25,4 miljardu apmērā un parāda pārvēršanai par pašu kapitālu HUF 4,7 miljardu apmērā izmantotais avansa maksājums par Malév GH.
VIII.2.5. 5. pasākums
(121)
Attiecībā uz aizdevumiem kopā HUF 9,2 miljardu apmērā Komisija uzskata, ka, ņemot vērā parādu vēsturi un aviosabiedrības stāvokli šo aizdevumu piešķiršanas brīdī, valstij nebija iemesla sagaidīt, ka tie tiks atmaksāti, un aizdevuma piešķiršanas brīdī bija apšaubāma pat Malév spēja samaksāt procentus. Faktiski aprēķinātie procenti netika samaksāti, bet pēc tam pārvērsti pašu kapitālā.
(122)
Tādējādi Komisija uzskata, ka aizdevumu var salīdzināt ar tiešu dotāciju, un tāpēc atbalsta elements ir visa aizdevuma summa HUF 9,2 miljardu apmērā laikā, kamēr tā bija saņēmēja rīcībā, t. i., no aizdevumu piešķiršanas (2010. gada maijs, jūnijs un jūlijs) līdz to pārvēršanai pašu kapitālā (2010. gada septembris). Procenti, kuru maksāšanas termiņš iestājies un kuri nav samaksāti, arī jāuzskata par atbalsta elementu. Tādējādi attiecībā uz atgūšanu jāņem vērā fakts, ka 2010. gada septembrī summu pārvērta par pašu kapitālu (skatīt turpmāk 6. pasākumu).
VIII.2.6. 6. pasākums
(123)
Iepriekš 120. punktā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka pašu kapitālā pārvērstā parāda kopējo summu var uzskatīt par tiešu dotāciju un tāpēc kopš 2010. gada septembra visa summa HUF 9,4 miljardu apmērā ir atbalsta elements.
VIII.2.7. 7. pasākums
(124)
Iepriekš 120. punktā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka atbalsta elements ir kopš 2010. gada septembra iepludinātais kapitāls HUF 5,3 miljardu apmērā.
VIII.2.8. 8. pasākums
(125)
Iepriekš 120. punktā minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka kopējo aizdevuma summu var uzskatīt par tiešu dotāciju un tāpēc kopš 2010. gada septembra visa summa HUF 5,7 miljardu apmērā ir atbalsta elements.
IX. SECINĀJUMS
(126)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka 1.-8. pasākums, kuru Ungārija īstenoja Malév atbalstam, ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(127)
Turklāt Komisija uzskata, ka 1.-8. pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
(128)
Šis nesaderīgais atbalsts jāatgūst no Malév, kā noteikts iepriekš VIII.2 iedaļā, lai atjaunotu to stāvokli, kāds bija tirgū pirms minētā atbalsta piešķiršanas. Precīza kopējā atmaksājamā summa un atmaksas procenti jāaprēķina Ungārijas iestādēm,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Šādi pasākumi, kurus Ungārija īstenoja par labu Malév Hungarian Airlines Zrt., ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē:
a.
1. pasākums: aizdevuma pārņemšana, ko 2007. gada 31. decembrī veica valsts īpašumā esošā MAVA. Minēto aizdevumu 2003. gadā Malév saņēma no MFB, 100 % valsts īpašumā esošas attīstības bankas;
b.
2. pasākums: naudas līdzekļu piešķiršana HUF 4,3 miljardu apmērā uz vienu gadu MNV plānotās (kas pēc tam nenotika) Malév GH meitasuzņēmuma iegādes kontekstā;
c.
3. pasākums: viss iekavētais nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāds no 2008. gada jūlija līdz 2010. gada martam un dažādu nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu atlikšana no 2008. gada jūlija;
d.
4. pasākums: 2010. gada februārī MNV veiktais kapitāla palielinājums HUF 25,4 miljardu apmērā (daļēji iepludinot jaunu kapitālu HUF 20,7 miljardu apmērā un daļēji piemērojot avansa maksājumam par GH parāda pārvēršanu par pašu kapitālu HUF 4,7 miljardu apmērā);
e.
5. pasākums: MNV no 2010. gada maija līdz augustam piešķirtie trīs akcionāra aizdevumi Malév kopā HUF 9,2 miljardu apmērā un procenti, kuriem iestājies maksāšanas termiņš, bet kas nav samaksāti;
f.
6. pasākums: 2010. gada septembrī notikusī 1. panta e) punktā minēto akcionāra aizdevumu (kopā ar aprēķinātajiem procentiem) pārvēršana no parāda par pašu kapitālu HUF 9,4 miljardu apmērā;
g.
7. pasākums: 2010. gada septembrī notikusī turpmāka kapitāla palielināšana HUF 5,3 miljardu apmērā;
h.
8. pasākums: 2010. gada septembrī piešķirtais nākamais akcionāra aizdevums HUF 5,7 miljardu apmērā un procenti, kuriem iestājies maksāšanas termiņš, bet kas nav samaksāti.
2. pants
Šā lēmuma 1. pantā minētie valsts atbalsta pasākumi, kurus Ungārija nelikumīgi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, īstenoja par labu Malév Hungarian Airlines Zrt., nav saderīgi ar iekšējo tirgu.
3. pants
(1) Ungārijai jāatgūst 1. pantā minētais atbalsts no atbalsta saņēmēja.
(2) Atmaksājamām summām piemēro procentus par laikposmu, kas sākas dienā, kad summas nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā, un beidzas to faktiskās atmaksāšanas dienā.
(3) Procentus aprēķina pēc salikto procentu metodes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.
4. pants
(1) Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un spēkā esoša.
(2) Ungārija nodrošina, ka šis lēmums tiek izpildīts četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
5. pants
(1) Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Ungārija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējā summa (pamatsumma un atmaksas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja;
b)
šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;
c)
dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.
(2) Ungārija turpina informēt Komisiju par valsts pasākumu īstenošanas gaitu šā lēmuma izpildes ietvaros tikmēr, kamēr ir pabeigta 2. panta 3. punktā minētā atbalsta un procentu atmaksa. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atmaksas procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.
Briselē, 2012. gada 9. janvārī