РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 2/2012
(2012. gada 4. janvāris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasēja pagaidu maksājumus, kas bija noteikti Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu (“NTSS”) importam. Vienlaikus tika izbeigta procedūra attiecībā uz Malaizijas un Filipīnu izcelsmes NTSS importu.
(2)
Pēc pārskatīšanas, kas tika uzsākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2009. gada 25. augustā ar Regulu (EK) Nr. 768/2009 (3) grozīja minētos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Vjetnamā.
(3)
Regula, ar ko tika noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu NTSS importam, kura izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un Taivānā, - turpmāk “sākotnējā regula”. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika ieviesti sākotnējā regulā izklāstītie pasākumi pret attiecīgajām valstīm, turpmāk tekstā tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), tā 2010. gada 19. augustā saņēma pieprasījumu uzsākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“EIFI”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) piecu Savienības ražotāju vārdā - Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. un Ugivis S.A. -, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās NTSS produkcijas Savienībā.
(5)
Pieprasījums attiecās tikai uz antidempinga pasākumiem, kas bija noteikti ĶTR un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes importam. Tādēļ šī pārskatīšana neattiecas uz antidempinga pasākumiem, kas ar sākotnējo regulu bija noteikti Vjetnamas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes NTSS importam.
(6)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka attiecīgo valstu izcelsmes NTSS importam uzlikto pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2010. gada 19. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (5) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(8)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pārbaudītas laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(9)
Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to asociācijas, kā arī attiecīgo valstu pārstāvjus.
(10)
Ieinteresētajām personām Komisija arī deva iespēju rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(11)
Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā izmeklēšanā iesaistīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kā arī Savienībā esošu nesaistītu importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(12)
Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza atbilstīgi pamatregulas 17. pantam 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Pēc saņemtajām atbildēm tika nolemts pārbaudi izlases veidā piemērot Taivānas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītajiem importētājiem Savienībā un Savienības ražotājiem. Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
(13)
Trīsdesmit seši Taivānas eksportētāji/eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Desmit no tiem nevarēja ņemt vērā, jo tie izrādījās tikai tirdzniecības uzņēmumi vai PIP laikā uz Savienību neeksportēja. Pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no Taivānas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem. Viens atlasītais uzņēmums vēlāk atsauca sadarbību. Trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu eksporta īpatsvars Taivānas eksportā uz ES PIP laikā bija 41,6 %.
(14)
Par Savienībā esošajiem nesaistītajiem importētājiem jānorāda, ka no astoņiem uzņēmumiem, kuri sniedza pieprasīto informāciju, tika atlasīti trīs lielākie, kas aptver gandrīz 90 % no uzņēmumu, kuri sadarbojās, paziņotā importa apjoma. Pēc tam tikai viens importētājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(15)
Divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas tika saņemta no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no sešiem Savienības ražotājiem. Viens atlasītais Savienības ražotājs vēlāk pārtrauca sadarbību. Atlikušie pieci atlasītie ražotāji veidoja 38 % no visu Savienības ražotāju pārdevumiem nesaistītiem klientiem ES PIP laikā.
(16)
Komisija nosūtīja anketas atlasītajām personām un visiem lietotājiem, kuri zināmi kā ieinteresētās personas. Kā paskaidrots iepriekš, atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, trim Taivānas ražotājiem eksportētājiem un viena importētāja. Neviens no lietotājiem, ar kuriem sazinājās, izmeklēšanas laikā nepieteicās un neinformēja par sevi.
(17)
Kā paskaidrots 13. un 15. apsvērumā, viens atlasītais Taivānas ražotājs eksportētājs un viens atlasītais Savienības ražotājs nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr abos gadījumos izlase no atlikušajiem uzņēmumiem joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu, ņemot vērā attiecīgos pārdevumu apjomus.
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un no tā izrietošā kaitējuma iespējamība un lai noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes vizītes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:
a)
ražotāji Savienībā
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itālija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itālija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vācija,
-
Ugivis S.A, Belley, Francija;
b)
Taivānas ražotāji eksportētāji
-
Arrow Fastener Co., Ltd. un ar to saistītie eksportētāji, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. un ar to saistītais eksportētājs, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
nesaistīts importētājs Savienībā
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Vācija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts sākotnējā regulā, proti, daži ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”).
(20)
Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(21)
Četras personas nāca klajā ar prasību, ka no šīs izmeklēšanas vajadzētu izslēgt ražojumus, ko klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10 un 7318 15 51, jo tos Savienībā neražojot. Šī prasība tika noraidīta, jo i) netika sniegti nekādi pierādījumi, ka atšķirtos šo ražojumu fizikālās un tehniskās pamatīpašības, un ii) termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina.
(22)
Pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, saskaņā ar kuriem tika ieteikts saglabāt esošos pasākumus (“galīgās informācijas atklāšana”), viens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka stiprinājumus no diviem metāliem nevajadzētu iekļaut ražojumu aptvērumā, jo starp stiprinājumiem no diviem metāliem un nerūsējošā tērauda stiprinājumiem ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz vienas vienības pārdošanas cenu, ražošanas izmaksām, fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām, kā arī lietojumu. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina. Šo apgalvojumu varētu izskatīt starpposma pārskatīšanā attiecībā uz ražojuma definīciju, ko uzņēmums var pieprasīt.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(23)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
1. ĶTR
1.1. Ievadpiezīmes
(24)
Kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem.
(25)
Tādēļ turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jāpamato ar labākajiem pieejamiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem un Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo ĶTR eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kuri norādīti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.
1.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(26)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams aprēķināt nekādas individuālās dempinga starpības.
(27)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu dempinga starpība ĶTR eksportam uz Savienību bija robežās no 13,6 % līdz 61,8 %. Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja ĶTR eksporta cenas uz Savienību ar noteikto normālo vērtību Taivānā, kas bija sākotnējā izmeklēšanā izmantotā analogā valsts.
(28)
Tā kā ĶTR uzņēmumi nesadarbojās, nav pieejama nekāda informācija, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt jāatzīmē, ka vienīgajam Taivānas uzņēmumam, kurš sadarbojās, noteiktā normālā vērtība bija ievērojami augstāka nekā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas pieprasījumā noteiktā normālā vērtība. Tā kā nav nekādu norāžu, ka eksporta cenas no ĶTR uz Savienību atšķirtos no pieprasījumā minētajām, iespējams, ka turpinājās pat lielāks ĶTR dempings, nekā norādīts pieprasījumā.
1.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(29)
Pēc analīzes par dempinga esamību PIP laikā tika pētīta dempinga atkārtošanās iespējamība.
(30)
Tika analizēti šādi elementi: ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība ĶTR ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.
1.3.1. ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(31)
Tā kā ir maz publiski pieejamas informācijas par ĶTR NTSS ražošanas nozari, ĶTR jaudas noteikšanai tika izmantota pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija. Pamatojoties uz to, šķiet, ka kopš 2003. gada ĶTR ir izveidotas jaunas NTSS ražotnes. Turklāt sakarā ar antidempinga pasākumiem, kas tika noteikti dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (6), un tādēļ, ka pēc tam kopš 2009. gada šo savienotājelementu veida imports Savienībā no ĶTR samazinājās, ĶTR ražotājiem ir ievērojama neizmantota ražošanas jauda, kuru varētu izmantot attiecīgā ražojuma izgatavošanai, jo ražošanu var viegli mainīt, izvēloties ražot vienu vai otru no šiem savienotājelementu veidiem.
1.3.2. Savienības tirgus pievilcība
(32)
Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav apturējusi ĶTR attiecīgā ražojuma eksporta paplašināšanos. Gluži pretēji - saskaņā ar Eurostat datiem importa apjoms Savienībā no ĶTR laikā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. ĶTR importa cenu attīstība tajā pašā laika posmā liecina, ka vidējā importa cena (saskaņā ar Eurostat datiem) ir palielinājusies. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz 59 % no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Tas norāda - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, ĶTR eksportētāji joprojām spēja palielināt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas lielākajai daļai eksportētā attiecīgā ražojuma.
1.3.3. Eksports uz trešām valstīm
(33)
Par ĶTR eksporta uz trešām valstīm apjomu un cenām jānorāda, ka ĶTR eksporta dati ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 3 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ eksporta dati nav īpaši noderīgs informācijas avots. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams iegūt citu informāciju par ĶTR eksportu uz trešām valstīm.
1.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(34)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka vēl joprojām tiek veikts eksports no ĶTR par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā esošo neizmantoto jaudu ĶTR un to, ka attiecīgā ražojuma imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, neraugoties uz esošajiem antidempinga pasākumiem, šķiet, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pasākumi beigtos.
2. Taivāna
2.1. Ievadpiezīmes
(35)
Ņemot vērā lielo skaitu Taivānas ražotāju eksportētāju, kuri izteica vēlmi sadarboties, turpmākai izmeklēšanai tika izveidota reprezentatīva izlase no četriem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām. Viens no šiem četriem uzņēmumiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Tomēr, tā kā atlikušie uzņēmumi pēc apjoma veidoja 41,6 % no visa Taivānas eksporta (7) uz Savienību PIP laikā, izlasi joprojām uzskatīja par reprezentatīvu.
(36)
Tāpat jāatzīmē, ka pārbaudes vizītēs trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu telpās nebija iespējams pārbaudīt viena no tiem anketā sniegto informāciju, un tika secināts, ka vēl viens uzņēmums ir sniedzis maldinošu informāciju. Attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nekavējoties tika paziņots par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu - neņemt vērā sniegto informāciju un izmantot pieejamos faktus. Uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt piezīmes par šo situāciju. Tomēr šīs piezīmes nemainīja Komisijas lēmumu attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem izmantot pieejamos faktus. Tādēļ atsevišķa dempinga starpība tika aprēķināta tikai vienam Taivānas ražotājam eksportētājam.
(37)
Ņemot vērā iepriekš minēto, lielākā daļa turpmāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz datiem, kurus sniedza vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un viens importētājs, kurš sadarbojās, uz Eurostat datiem, un uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo Taivānas eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kas deklarēti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.
2.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.2.1. Normālā vērtība
(38)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevumi nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū ir bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgajiem pārdevumiem eksportam uz Savienību.
(39)
Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību. Definējot ražojuma veidus, tika ņemti vērā šādi elementi: i) skrūvju un stiprinājumu veids; ii) tērauda, kas izmantots kā izejmateriāls, klase; iii) skrūvju un stiprinājumu DIN standarts; iv) skrūvju un stiprinājumu diametrs; v) to garums.
(40)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojuma veida pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida pārdevumu apjoma uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē (“PTA”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(41)
Pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots PTA, tika veikta, nosakot attiecīgā veida pārdevumu īpatsvaru rentablajiem darījumiem nesaistītiem klientiem. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti pietiekamā daudzumā un PTA, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū PIP laikā.
(42)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti PTA, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, eksportēto veidu izgatavošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu PTA saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.
2.2.2. Eksporta cena
(43)
Visi (izņemot vienu) Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta pārdevumi ES tirgū bija tieši pārdevumi nesaistītiem klientiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(44)
Eksporta darījumam uz Savienību, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pirmo tālākpārdošanas cenu, ko saistītais pārdevējs noteica nesaistītiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
2.2.3. Salīdzinājums
(45)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, komisijas maksas un rabatu atlaides.
2.2.4. Dempinga starpība
(46)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pēc šādas metodes tika secināts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā turpināja nodarboties ar dempingu. Četros mēnešos no 12 mēnešu ilgā PIP dempings bija 22 % apjomā.
(47)
Jāatgādina, ka dempinga aprēķins, pamatojoties uz četriem PIP mēnešiem, ir ierasta metode, ko Komisija izmanto termiņa beigu pārskatīšanā, kad ir jākonstatē, vai dempings turpinās vai arī pastāv iespēja, ka tas atkārtosies. Termiņa beigu pārskatīšanā nav jānosaka dempinga starpība visiem darījumiem, jo šāds aprēķins ir vajadzīgs tikai tādēļ, lai mainītu spēkā esošo antidempinga pasākumu, kas nav termiņa beigu pārskatīšanas mērķis. Izvēlētie četri mēneši bija katra ceturkšņa pēdējie mēneši un tādējādi sniedza vispārēju ieskatu par visu 12 mēnešu ilgo PIP.
(48)
Pēc galīgās informācijas atklāšanas vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka daži atbildē uz anketas jautājumiem norādītie iekšzemes darījumi, kas tika ņemti vērā normālās vērtības aprēķināšanai, faktiski bija paredzēti eksportam uz Eiropas Savienību, nevis iekšzemes patēriņam. Uzņēmums minēja, ka šie tālākpārdevumi ir notikuši ar neatkarīgu Taivānas stiprinājumu ražotāju vai tirgotāju starpniecību.
(49)
Jānorāda, ka šī informācija nebija pamatota ar pierādījumiem, kas liecinātu, ka šīs preces būtu eksportētas uz Eiropas Savienību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(50)
Tā kā pārējiem diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piemēroja pamatregulas 18. pantu, tiem dempinga starpību neaprēķināja. Tomēr saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas eksporta dempinga starpība bija no 14 % līdz 50 %. Nav nekādas informācijas, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt tas, ka tika atklāts, ka vienīgais uzņēmums, kura darbību izmeklē, nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, un ka no Taivānas importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena ir zemāka nekā šā uzņēmuma vidējā eksporta cena, apstiprina dempinga esamību valsts līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju.
2.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(51)
Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā attiecībā uz Taivānu tika pētīta arī dempinga atkārtošanās iespējamība.
(52)
Tika analizēti šādi elementi: Taivānas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība Taivānas ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.
2.3.1. Eksportētāju neizmantotā jauda
(53)
Tā kā par Taivānas NTSS ražošanas nozari ir pieejams maz publiskas informācijas, turpmākie secinājumi par eksportētāju neizmantoto jaudu ir balstīti galvenokārt uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju un pārbaudes vizītēs iegūto informāciju. Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas NTSS ražotāji ir ieguldījuši jaunā aprīkojumā, lai palielinātu ražošanas jaudu. Turklāt pārbaude liecina - sagaidāms, ka ieguldījumi jaudā 2011. gadā palielināsies par 12 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas IP. Ražotājam, kurš sadarbojās, neizmantotā jauda PIP laikā bija 7 % no kopējās ražošanas jaudas. Tika konstatēts, ka krājumu līmenis ir ļoti zems, jo uzņēmums, kurš sadarbojās, ražojumu izgatavoja tikai pēc pasūtījuma.
2.3.2. Savienības tirgus pievilcība
(54)
Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav ietekmējusi Taivānas attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību. Saskaņā ar Eurostat un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Taivānas laikā no 2007. gada līdz PIP bija samērā nemainīgs, bet šā importa vērtība tajā pašā laika posmā samazinājās par 16 %. Tas liecina, ka PIP laikā samazinājās Taivānas izcelsmes NTSS vidējā pārdošanas cena. Tas norāda - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Taivānas eksportētāji joprojām spēja saglabāt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas.
(55)
Attiecībā uz to kāda no Taivānas ieinteresētajām personām norādīja, ka Taivānas eksporta cenu samazinājums nav noticis sakarā ar eksportētāju cenu politiku, bet gan sekojot galvenā izejmateriāla - stieples stieņu - cenu attīstībai. Jānorāda, ka izejmateriālu cenu samazinājums līdzīgi ietekmēja visus NTSS ražotājus. Tomēr secinājums, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Taivānas eksportētājiem, paliek nemainīgs, jo tie ir spējuši saglabāt eksporta apjomu, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem.
2.3.3. Eksporta cenas uz trešām valstīm
(56)
Par Taivānas eksportu uz trešām valstīm jānorāda, ka Taivānas eksporta dati, kurus varēja analizēt, ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 2,6 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ šie dati nav noderīgi kā informācijas avots par attiecīgā ražojuma eksporta apjomiem uz trešām valstīm no Taivānas un par šā eksporta cenām. Tomēr pārbaudīti eksporta dati no trim atlasītajiem Taivānas eksportētājiem liecina par eksporta apjoma uz trešām valstīm samazināšanos. Tas norāda, ka Taivānas eksports ir vairāk paredzēts ES.
(57)
Tāpat jānorāda - Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija liecina, ka vienas vienības pārdošanas cena, pārdodot uz Savienību, ir par 10 % augstāka salīdzinājumā ar pārdošanu uz citām valstīm, bet uz citām valstīm eksportētais apjoms ir tikai 20 % no eksporta apjoma uz Savienību.
2.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(58)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka joprojām tiek veikts eksports no Taivānas par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā neizmantoto jaudu Taivānā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pašreizējie pasākumi beigtos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
1. Savienības produkcija
(59)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp informācija pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.
(60)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 63 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju, kuri par sevi paziņoja, produkcija, kā arī to ražotāju, kuri neatsaucās, aplēstie produkcijas apjomi.
(61)
Kā norādīts 11. apsvērumā, Savienības ražotāju izmeklēšanā tika izmantotas pārbaudes izlases veidā. No 12 ražotājiem, kuri sniedza informāciju iekļaušanai izlasē, tika atlasīti seši. Pēc tam, kā paskaidrots 17. apsvērumā, viens ražotājs nesadarbojās. Atlasītie uzņēmumi, kuri sadarbojās, ražo apmēram 31 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas.
2. Savienības ražošanas nozare
(62)
Tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido visi Savienības ražotāji, kas minēti 59. apsvērumā (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīme
(63)
Apjoma un cenu tendenču novērtēšanā tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika par KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtā informācija un dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītas atbildes uz anketām.
2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienībā, kas ņemti no pārskatīšanas pieprasījuma un papildināti ar pārbaudītiem datiem, kuri iegūti no atlasītajiem ražotājiem, kas sadarbojās, un Eurostat datiem par importa apjomu.
(65)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:
1. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indekss (2007. gads = 100)
100
98
82
99
(66)
Laikā no 2007. gada līdz PIP Savienībā saglabājās salīdzinoši nemainīgs patēriņš. Tomēr no 2007. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 18 % atbilstoši finanšu krīzes vispārējai negatīvajai ietekmei. Laikā no 2009. gada līdz PIP patēriņš Savienībā atkal pieauga, palielinoties par 20 %.
3. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas no attiecīgajām valstīm
3.1. Kumulācija
(67)
Lai novērtētu importa kumulāciju no attiecīgajām valstīm, tika pārbaudīta abu valstu atsevišķā situācija, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punkta nosacījumus.
(68)
Tika konstatēts, ka importa apjoms gan no ĶTR, gan no Taivānas ievērojami pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto de minimis līmeni. Turklāt attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm uzrāda diezgan līdzīgu tendenci, samazinoties laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam un palielinoties PIP laikā. Attiecībā uz vidējām importa cenām 32. apsvērumā jau paskaidrots, ka ĶTR importa cenu attīstība liecina - saskaņā ar Eurostat datiem vidējā importa cena palielinājās. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz lielāko daļu no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Taivānas importa cenas samazinājās visā attiecīgajā periodā un PIP laikā bija viszemākajā līmenī. Izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem bija līdzīgi. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir izpildīti kumulācijas nosacījumi.
3.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas
(69)
Attiecīgajā periodā imports no ĶTR un Taivānas attīstījās šādi:
2. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indekss (2007. gads = 100)
100
78
72
103
Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
79
88
104
Vidējā importa cena no attiecīgajām valstīm (EUR par tonnu)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indekss (2007. gads = 100)
100
94
93
95
(70)
Kā liecina iepriekšējā tabula, attiecīgajā periodā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 3 %. Atbilstīgi patēriņa pārmaiņām laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams samazinājums. Tomēr šis samazinājums nebija tik ievērojams kā patēriņa samazinājums tajā pašā laika periodā. Laikā no 2009. gada līdz PIP imports atkal palielinājās par 43 %.
(71)
Vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Importa cenas gluži kā importa apjoms viszemākajā līmenī bija 2009. gadā, bet pēc tam nedaudz pieauga.
(72)
Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām tirgus daļa atbilda patēriņa attīstībai un saglabājās nemainīga aptuveni 7 % apjomā.
3.3. Cenu samazinājums
(73)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās un Taivānas ražotāji eksportētāji sadarbojās tikai daļēji, ir pieejams ļoti maz informācijas par NTSS veidiem, kas eksportēti uz Savienību. Šis fakts kopā ar to, ka attiecīgais ražojums var būt visdažādākie NTSS veidi ar lielu cenu atšķirību (piemēram, vienas vienības cenas koka skrūvju kategorijā var atšķirties 30 reizes) liedza veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību. Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā, koriģējot līdz ražotāja cenai, salīdzinājums ar attiecīgo valstu CIF importa cenu pēc Eurostat datiem neliecināja par cenu samazinājumu PIP laikā. Vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja īpašu NTSS veidu, kuru Savienībā ražo ļoti maz. Tādējādi, tā kā nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu, cenu samazinājumu pa ražojuma veidiem šim uzņēmumam nebija iespējams aprēķināt.
4. Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
4.1. Ievadpiezīmes
(74)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(75)
Tā kā tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējuma rādītāji tika noteikti daļēji Savienības ražošanas nozarei kopumā un daļēji atlasītajiem Savienības ražotājiem. Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā tirgus daļa, produkcija, jauda un jaudas izmantojums, pārdevumu apjoms, pieaugums, krājumi, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā. Citos gadījumos izmantoti dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (darījuma cenas, ieguldījumi un peļņa no kapitālieguldījuma, algas, rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu).
4.2. Produkcija
(76)
Turpmākā tabula rāda, ka attiecīgajā periodā produkcija samazinājās par 17 %. Paralēli pieprasījuma kritumam Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms strauji samazinājās (par 24 %) laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam, bet pēc tam mazliet pieauga (par 10 %) laikā no 2009. gada līdz PIP.
3. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Produkcija (tonnās)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indekss (2006. gads = 100)
100
93
76
83
Avots: makrodati.
4.3. Jauda un jaudas izmantojums
(77)
Attiecīgajā periodā ražošanas jauda samazinājās par 13 %, un atbilstoši produkcijas attīstībai ražošanas jaudas izmantojums nedaudz (par 4 %) samazinājās laikā no 2007. gada līdz PIP.
4. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indekss (2006. gads = 100)
100
95
86
87
Jaudas izmantojums
50 %
49 %
44 %
48 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
98
88
96
Avots: makrodati.
4.4. Krājumi
(78)
Savienības ražošanas nozares krājumi gada noslēgumā samazinājās 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu un pēc tam no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabili. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, tomēr bija par 26 % zemāks nekā 2007. gadā.
5. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Krājumi gada noslēgumā (tonnās)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indekss (2006. gads = 100)
100
77
72
74
Avots: mikrodati.
4.5. Pārdevumu apjoms
(79)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam pārdevumu apjoms samazinājās par 28 %, 2009. gadā sarūkot līdz viszemākajam līmenim. Tomēr PIP laikā pārdevumu apjoms atkal uzlabojās un pieauga par 5 % salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. Jāatzīmē, ka šis pieaugums bija daudz mazāks nekā pieprasījuma pieaugums (20 %) tajā pašā periodā.
6. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES (tonnās)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indekss (2007. gads = 100)
100
90
72
75
Avots: makrodati.
4.6. Tirgus daļa
(80)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa no 2007. gada līdz PIP pakāpeniski samazinājās par 12 procenta punktiem.
7. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
92
87
76
Avots: makrodati.
4.7. Pieaugums
(81)
Kā parādīts 1. tabulā 65. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz 2009. gadam samazinājās, bet pēc tam atkal pieauga gandrīz līdz 2007. gada līmenim. Tomēr Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 12 procenta punktus tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports spēja saglabāt nemainīgu tirgus daļu.
4.8. Nodarbinātība
(82)
No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.
8. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Nodarbinātība, izgatavojot attiecīgo ražojumu (personās)
954
1 007
863
886
Indekss (2007. gads = 100)
100
106
90
93
Avots: makrodati.
4.9. Ražīgums
(83)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena nodarbinātā persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 10 %. Zemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, bet atkal pieauga PIP laikā.
9. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Ražīgums (tonnās uz darbinieku)
78,1
69
65,3
70,2
Indekss (2007. gads = 100)
100
88
84
90
Avots: makrodati.
4.10. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(84)
Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares izgatavotās vienas vienības pārdošanas cenām bija ievērojama negatīva tendence - tās samazinājās par 50 %. Daļēji, tas notika sakarā ar NTSS ražošanai nepieciešamo izejmateriālu izmaksu ievērojamu samazināšanos. PIP laikā pārdošanas cenas salīdzinājumā ar 2009. gadu atkal pieauga, bet joprojām bija par 35 % zemākas nekā cenas attiecīgā perioda sākumā.
(85)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārdošanas cenu samazinājums laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam daļēji atspoguļoja ekonomiskās krīzes ietekmi, kuras rezultātā šajā periodā izmaksas samazinājās par 28 %. Šis samazinājums galvenokārt atspoguļoja niķeļa cenu attīstību - tas ir galvenais izejmateriāls, ražojot nerūsējošā tērauda skrūves un stiprinājumus. Tomēr izmeklēšanā atklājās - pat ja finanšu krīze negatīvi ietekmēja pārdošanas cenas, pastāvēja arī importa radīts cenu spiediens, sevišķi no citām trešām valstīm, kas paplašināja savas pozīcijas Savienības tirgū, neraugoties uz nemainīgo patēriņu un piemēroto cenu spiedienu galvenajiem ražojuma veidiem, kurus ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, kas bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas par vairāk nekā izmaksu samazinājumu. Tādējādi šajā periodā Savienības ražošanas nozares darbība ievērojami pasliktinājās. Pat ja pārdošanas cenas PIP laikā palielinājās, salīdzinot ar 2009. gada līmeni, tās nebija pietiekami augstas, lai segtu visas izmaksas un ļautu Savienības ražošanas nozarei darboties ar pienācīgu peļņu.
(86)
Turpmākajā tabulā norādītās pārdošanas cenas ir vidējās cenas par tonnu, kas lielā mērā atkarīgas no ražojuma. Kā paskaidrots 73. apsvērumā, dažās NTSS kategorijās cenas var atšķirties līdz pat 30 reizēm.
10. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Vidējās pārdošanas cenas (EUR par tonnu)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indekss (2007. gads = 100)
100
76
50
65
Avots: mikrodati.
4.11. Algas
(87)
No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 12 %.
11. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)
47
44
41
42
Indekss (2007. gads = 100)
100
94
87
88
Avots: mikrodati.
4.12. Ieguldījumi
(88)
Savienības ražošanas nozare ievērojami ieguldīja NTSS ražošanā 2008. gadā salīdzinājumā ar citiem attiecīgā perioda gadiem. Pēc tam ieguldījumi samazinājās.
12. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indekss (2007. gads = 100)
100
395
123
92
Avots: mikrodati.
4.13. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(89)
Kā minēts 85. apsvērumā iepriekš, izmeklēšanā atklājās - pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja NTSS imports un ar šo cenu nebija iespējams segt visas NTSS ražošanas un pārdošanas izmaksas. Tādējādi rentabilitāte ievērojami pasliktinājās - 2007. gadā tā bija pozitīva, bet pēc tam negatīva, kā parādīts nākamajā tabulā.
(90)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) ievērojami samazinājās - no 29 % 2007. gadā līdz -17 % PIP laikā.
13. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Avots: mikrodati.
4.14. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(91)
Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma no pamatdarbības ievērojami samazinājās. Tā sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, bet pēc tam mazliet pieauga. Tomēr naudas plūsma PIP laikā joprojām bija ievērojami mazāka nekā 2007. gadā.
14. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indekss (2007. gads = 100)
100
-4
-78
-52
Avots: mikrodati.
4.15. Dempinga starpības apjoms
(92)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, turpinājās ievērojams dempings 13,6 % līdz 61,8 % apjomā no ĶTR un 14 % līdz 50 % apjomā no Taivānas, kā liecina dati gan no pārskatīšanas pieprasījuma, gan no vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par neievērojamu.
4.16. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(93)
Gandrīz visi izskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos pēc 2007. gada. Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm ir nedaudz palielinājies un ir spējis saglabāt nemainīgu tirgus daļu. Kad 2009. gadā finanšu krīze ietekmēja kopējo pieprasījumu Savienībā un pārdošanas cenas atradās zem spiediena, Savienības ražotāji zaudēja ievērojamu daļu savu klientu. Tikai daži Savienības ražotāji spēja palielināt savu produkcijas apjomu, ražojot citus skrūvju un stiprinājumu veidus (piemēram, no oglekļa tērauda), un spēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, tādējādi kompensējot NTSS nozarē zaudēto pārdevumu apjomu. Vienlaikus Savienības ražotāji centās palielināt ieguldījumus, lai iegūtu lielāku ražīgumu. PIP laikā Savienības ražošanas nozare spēja uzlabot savu sniegumu, lai gan joprojām strādāja ar zaudējumiem. Ņemot vērā prognozes par ļoti zemu jaudas izmantojumu, nešķiet, ka stāvoklis varētu uzlaboties.
5. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
5.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(94)
Izmeklēšana liecina - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un patēriņa samazinājumu Savienībā attiecīgajā periodā, imports no ĶTR un Taivānas attiecīgajā periodā ir nedaudz palielinājies, saglabājot nemainīgu tirgus daļu.
(95)
Kā aprakstīts 73. apsvērumā, nebija iespējams veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu starp attiecīgo valstu importa cenām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū, jo nebija informācijas par ražojuma veidiem, ko eksportēja ĶTR un Taivānas ražotāji eksportētāji, un šajā vidējā cenā vērojama liela cenu atšķirība starp dažādiem ražojuma veidiem. Vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas nebija iespējams jēgpilni salīdzināt ar atlasīto Savienības ražotāju cenām, jo nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu.
(96)
Pēc galīgās informācijas atklāšanas 22. apsvērumā minētais Taivānas ražotājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā eksports nav radījis nekādu kaitējumu pieprasījuma iesniedzējam, jo tas izgatavo tāda veida NTSS, ko ierobežotā daudzumā izgatavo tikai daži Savienības ražotāji. Attiecībā uz to vispirms jānorāda, ka kaitējuma novērtējums ir veikts visai Savienības ražošanas nozarei kopumā, nevis tikai pieprasījuma iesniedzējam. Otrkārt, pasākumi ir spēkā tādam ražojumu aptvērumam, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, un, kā paskaidrots 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nav iespējams mainīt.
5.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(97)
Tā kā 2007. gadā tērauda un saistītajās nozarēs bija labi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis bija salīdzinoši labs, kad 2008. gada beigās sākās ekonomiskā krīze. Pat ja tirgū bija stagnācija, īpaši 2009. gadā, daži Savienības ražotāji turpināja veikt ieguldījumus, lai aizstātu novecojušas iekārtas un aprīkojumu ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un būt konkurētspējīgākiem iepretim importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kā arī importam par zemām cenām no citām trešām valstīm. Turklāt tad, kad bija jūtama pieprasījuma samazināšanās, Savienības ražotāji saskārās arī ar lielo izplatītāju ievērojamo ietekmi tirgū - tie sāka izdarīt lielāku spiedienu uz cenām, kas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
5.3. Imports no citām valstīm
(98)
Tika analizēts arī tas, kāda ietekme bija importam no citām trešām valstīm. To kopējais importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 26 % - no apmēram 52 000 tonnām līdz apmēram 66 000 tonnām. Vienlaikus vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %, bet šā importa tirgus daļa palielinājās - no 42,5 % 2007. gadā līdz 54,2 % PIP laikā.
(99)
Lielākā daļa importa no citām trešām valstīm bija no Indijas, Filipīnām un Malaizijas. Kopējā tirgus daļa importam no šīm trim valstīm PIP laikā bija aptuveni 36 %.
(100)
Imports no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās par 141 % - no apmēram 8 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 20 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 32 %, un tās bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu PIP laikā. Tādējādi Indijas eksportētāji palielināja savu tirgus daļu no 6,7 % 2007. gadā līdz 16,4 % PIP laikā.
(101)
Importam no Filipīnām ir līdzīga tendence kā importam no Indijas, un tas attiecīgajā periodā palielinājās par 129 % - no apmēram 6 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 14 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 38 %, un PIP laikā tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu. Tādējādi Filipīnu tirgus daļa palielinājās no 4,9 % 2007. gadā līdz 11,4 % PIP laikā.
(102)
Lai gan importam no Malaizijas attiecīgajā periodā bija lejupejoša tendence (-27 %), Malaizijas eksportētāju tirgus daļa PIP laikā joprojām bija 8,2 %. Turklāt saskaņā ar Eurostat datiem vidējās importa cenas no Malaizijas attiecīgā perioda sākumā bija augstākas nekā cenas no attiecīgajām valstīm, tomēr šā perioda otrajā pusē tās bija ievērojami zemākas.
(103)
Jāsecina - šķiet, ka eksportētāji citās trešās valstīs, jo īpaši Indijā, Filipīnās un Malaizijā, ir ieguvuši no antidempinga pasākumiem pret ĶTR un Taivānu. Attiecīgā perioda otrajā pusē Indijas un Filipīnu imports palielinājās vairāk nekā divas reizes, kamēr tā cenas bija zemākas nekā ĶTR un Taivānas importa cenas; Malaizijas importam bija lejupejoša tendence. Šis papildu spiediens uz cenām vēl negatīvāk ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kuras peļņa un citi finanšu rādītāji kopš 2008. gada uzrādīja pārliecinoši negatīvu tendenci. Tādēļ importa, īpaši no Indijas un Filipīnām, attīstība noteikti ir veicinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un tās finansiālā stāvokļa negatīvo attīstību.
15. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Importa apjoms no citām valstīm (tonnās)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indekss (2007. gads = 100)
100
111
96
126
Importa no citām valstīm tirgus daļa
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importa no citām valstīm cena (EUR par tonnu)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indekss (2007. gads = 100)
100
86
75
72
Importa apjoms no Indijas (tonnās)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indekss (2007. gads = 100)
100
165
203
241
Indijas importa tirgus daļa
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importa no Indijas cena (EUR par tonnu)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indekss (2007. gads = 100)
100
81
67
68
Importa apjoms no Filipīnām (tonnās)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indekss (2007. gads = 100)
100
117
89
229
Filipīnu importa tirgus daļa
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importa no Filipīnām cena (EUR par tonnu)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indekss (2007. gads = 100)
100
82
61
62
Importa apjoms no Malaizijas (tonnās)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indekss (2007. gads = 100)
100
101
72
73
Importa no Malaizijas tirgus daļa
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importa no Malaizijas cena (EUR par tonnu)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indekss (2007. gads = 100)
100
83
59
61
6. Secinājums
(104)
Lai gan attiecīgajā periodā Savienībā saglabājās diezgan nemainīgs patēriņš, Savienības ražošanas nozare tajā pašā laika periodā zaudēja 25 % no sava pārdevumu apjoma Savienībā, kā dēļ tās tirgus daļa samazinājās no 50,6 % 2007. gadā līdz 38,6 % PIP laikā. Vienlaikus importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļa saglabājās nemainīga.
(105)
Laikā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, lielākajai daļai kaitējuma rādītāju bija negatīva tendence - produkcijas un pārdevumu apjomi samazinājās attiecīgi par 17 % un 25 %, jauda un jaudas izmantojums kritās, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Rentabilitāte samazinājās no 7 % 2007. gadā līdz -3 % PIP laikā, un līdzīga negatīva tendence bija arī naudas plūsmai.
(106)
Jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka PIP beigās Savienības ražošanas nozare bija nestabila; tās centienus saglabāt pārdevumu apjomus un pietiekamu cenu līmeni traucēja pieaugošais attiecīgo valstu importa par dempinga cenām spiediens, kā arī imports par zemām cenām no citām trešām valstīm.
F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Saistība starp attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenām uz trešām valstīm un eksporta apjomu un cenām uz Savienību
(107)
Tā kā ĶTR eksportētāji nesadarbojās, nav pieejama informācija par to eksporta cenām uz citiem tirgiem. Balstoties uz informāciju, kas iegūta no pārbaudītajiem uzņēmumiem, Taivānas vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas Savienības tirgū. Tāpēc tiek uzskatīts - ja pasākumi beigtos, Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt ievērojamus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.
2. Neizmantotā jauda attiecīgajās valstīs
(108)
Pieejamā informācija liecina, ka ĶTR un Taivānā ir pieejama ievērojama ražošanas jauda un ka abas valstis spēj strauji palielināt savu produkcijas apjomu. Jāatgādina, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam no ĶTR 2009. gadā (8) imports no ĶTR samazinājās un atbrīvojās jauda, kuru varētu izmantot NTSS ražošanai. Tāpat jāņem vērā tas, ka nesen pabeigtā izmeklēšanā par pasākumu apiešanu tika pagarināti pasākumi, kas noteikti dažu ĶTR izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, kuru sūta no Malaizijas (9). Tādēļ ir pieejama jauda ievērojami palielināt uz ES eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka papildu produkcijas daudzumus varētu absorbēt trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus.
3. Secinājums
(109)
Ir skaidrs, ka ražotāji attiecīgajās valstīs spēj ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz ES tirgu. Turklāt izrādās, ka Taivānas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas uz Savienības tirgu, tādējādi palielinot iespējamību, ka gadījumā, ja pasākumu nebūtu, daļa no eksporta uz trešām valstīm tiktu novirzīta uz ES tirgu. Tam noteikti būtu negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(110)
Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. Ja Savienības ražošanas nozarei nāktos darboties situācijā, kad no attiecīgajām valstīm ieplūst lielāki importa apjomi par dempinga cenām, varētu vēl vairāk samazināties tās pārdevumu apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas, kā arī attiecīgi pasliktināties tās finansiālais stāvoklis. Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo stāvokli un turpinātos Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(111)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli atbilstīgi pamatregulas 21. panta 2. punktam.
(112)
Jāatgādina - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(113)
Tādējādi tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisoša dempinga turpināšanās iespējamību, ir kādi pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(114)
Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apliecināja tās samērā labais ekonomiskais stāvoklis attiecīgā perioda sākumā. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja pardevumu apjomu un tirgus daļu, un tās pārdošanas cenas samazinājās, kamēr, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm palielinājās. Tajā pašā laika posmā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un tā sāka strādāt ar zaudējumiem. Ja nebūtu pasākumu, Savienības ražošanas nozare, ļoti iespējams, būtu vēl sliktākā stāvoklī.
3. Importētāju/lietotāju intereses
(115)
Nesadarbojās neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens lietotājs, un tika secināts, ka lietotāji var iegūt attiecīgo ražojumu ne tikai no attiecīgajām valstīm, bet arī no citiem piegādes avotiem. Turklāt, ņemot vērā NTSS nelielo ietekmi uz pakārtoto ražojumu izmaksām, tika secināts, ka pasākumi nelabvēlīgi neietekmēs lietotājus.
(116)
Tikai viens no trim atlasītajiem importētājiem atbildēja uz anketas jautājumiem. Tā importa daļa no attiecīgajām valstīm bija visai neliela - PIP laikā tā bija 1,1 %. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs darbojās ar diezgan labu peļņu (starp 5 % un 10 %), kamēr attiecīgā ražojuma daļa uzņēmuma darbībā kopumā nepārsniedz 10 %. Tādējādi jāsecina, ka pasākumu turpināšanai būtu ļoti neliela ietekme uz šo importētāju.
4. Secinājums
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi pamatoti iemesli pret pašreiz spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(118)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā tās pēc šīs informācijas atklāšanas varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(119)
No iepriekš minētā izriet, ka būtu jāsaglabā dažu ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, importam.
2. Ražojumiem, ko izgatavojuši turpmāk minētie uzņēmumi, galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmumi
Antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
ĶTR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Visi pārējie uzņēmumi
27,4
A999
Taivāna
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Pielikumā norādītie uzņēmumi
15,8
A649
Visi pārējie uzņēmumi
23,6
A999
3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 4. janvārī