РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1043/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 26 януари 2011 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване“), откриването на антидъмпингово производство във връзка с вноса в Съюза на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република („КНР“) или (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Антидъмпинговото производство беше открита след жалба, подадена на 13 декември 2010 г. от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на дружеството Oxaquim S.A. („жалбоподателят“), представляващо голяма част - в случая над 25 % - от общото производство на оксалова киселина в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на производство.
1.2. Страни, засегнати от производството
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на производството жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на засегнатите държави, вносителите, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
С оглед на явно големия брой производители износители от засегнатите държави в известието за откриване беше предвидено изготвянето на извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима извадка и ако това е така, да подбере такава, всички производители износители от засегнатите държави бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, за периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. Четири индийски дружества, едно от които не е докладвало никакви продажби в Съюза, и три групи на дружества от КНР отговориха на мярката за изготвяне на извадка. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие дружества или групи на дружества изготвянето на извадка не беше счетено за необходимо нито за Индия, нито за КНР и всички страни бяха уведомени, че няма да се подбира извадка.
(5)
Впоследствие една група на дружества от КНР прекрати съдействието си на разследването на ранен етап. В допълнение, едно индийско дружество отказа достъп на Комисията до производствената си инсталация за извършването на проверка. Вследствие, за него беше счетено, че не оказва съдействие съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент и надлежно беше уведомено за възможните последици от това.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на оказващите съдействие китайски производители износители и на органите на КНР в срока, определен в известието за откриване. Една китайска група на дружества поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или при отказ на такова - ИТ, докато друга група на дружества поиска само ИТ.
(7)
Въпросници бяха изпратени на всички известни засегнати страни. Отговори бяха получени от три дружества от Индия и от две групи от дружества от КНР, както и от жалбоподателя. Другият производител от Съюза не оказа съдействие. Отговори на въпросника бяха получени също така от трима потребители и осем вносители, от които бяха посетени всички потребители и четирима вносители.
(8)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на територията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
-
Oxaquim S.A. (Испания)
б)
Потребители
-
OMG Kokkola (Финландия)
-
P.A.G. Srl (Италия)
-
Третият потребител пожела самоличността му да не бъде разкривана
в)
Вносители
-
Brenntag BV (Нидерландия)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Полша)
-
Norkem Limited (Обединено кралство)
-
Geratech Marketing (Белгия)
г)
Производители износители от Индия
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
д)
Производители износители от Китай
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd и Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („група Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd и Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („група Shanxi Reliance“)
1.3. Разследван период
(9)
Разследването за дъмпинг и вреда обхваща периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. („разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглежданият продукт е оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 и с произход Индия или КНР. Съществуват два типа оксалова киселина: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която се произвежда в КНР и не се произвежда в Индия, се произвежда посредством процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняването на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси.
(11)
Оксаловата киселина се използва за широк кръг приложения, напр. като редуциращо или избелващо вещество, във фармакологичния синтез и при производството на химикали.
2.2. Сходен продукт
(12)
Разследването показа, че оксаловата киселина, която се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, оксаловата киселина, която се произвежда и продава на вътрешните пазари на Индия и на КНР, и оксаловата киселина, която се внася в Съюза от Индия и КНР, като цяло имат еднакви основни физически и химически характеристики и еднакви основни крайни употреби.
(13)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Предварителна бележка
(14)
По време на посещението за проверка в Индия едно дружество не предостави поисканата информация нито навреме, нито в исканата форма. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията, подадена в отговор на антидъмпинговия въпросник. Дружеството беше уведомено писмено, че може да бъде счетено като страна, която не оказва съдействие, и че заключението може да се изготви въз основа на наличните факти. В отговора си дружеството изтъкна смекчаващи обстоятелства, които обаче не бяха такива, че да доведат до различно заключение. Вследствие, за това дружество беше приложен член 18 и заключението беше изготвено въз основа на наличните факти. В съответствие с това само за един производител износител от Индия беше счетено, че оказва съдействие на Комисията в настоящото разследване.
3.1.2. Нормална стойност
(15)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо проучи дали вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от страна на производителя износител са представителни. Тъй като тези продажби са представлявали над 5 % от обема на продажбите му в Съюза на разглеждания продукт, тя стигна до заключението, че общите продажби на сходния продукт са представителни.
(16)
След това Комисията провери дали вътрешните продажби на производителя износител могат да се считат за извършени при обичайните търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните вътрешни продажби на сходния продукт на независими клиенти от всичките продажби на сходния продукт.
(17)
Когато рентабилните продажби възлизат най-малко на 80 % от всички продажби, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата на всички продажби, включително и нерантабилните. От друга страна, ако рентабилните продажби възлизат на по-малко от 80 %, но над 20 % от всички продажби, и ако среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата само на рентабилните продажби. За дадена продажба се счита, че е рентабилна, когато единичната цена е равна или надхвърля разходите за производство.
(18)
Анализът на Комисията на вътрешните продажби показа, че 41 % от всички продажби на разглеждания продукт са били рентабилни и среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена. Съответно нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена цена само от рентабилните продажби.
3.1.3. Износна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт пряко за независими клиенти в Съюза. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент износните цени са установени на базата на цените, които действително са платени или са платими от тези независими клиенти за разглеждания продукт, когато се изнася за Съюза.
3.1.4. Сравнение
(20)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции за разликите, които влияят на цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Съответно бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, обработка и опаковане, разходите за кредитиране и комисионни.
3.1.5. Дъмпингов марж
(22)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказващия съдействие производител от Индия е определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената износна цена.
(23)
На тази основа временно приетият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 22,8 % за Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от Индия, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащия производител износител, и статистическите данни от Евростат. Като се има предвид, че съдействието от Индия беше слабо, т.е. 38 %, е счете за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички износители от Индия, да се определи въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащия производител.
(25)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 43,6 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
3.2. Китайска народна република
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)/Индивидуално третиране (ИТ)
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент нормалната стойност за вноса от КНР се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са представени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат добър комплект от основна счетоводна документация, която е подлагана на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и е прилагана за всички цели;
-
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
определянето на обменните курсове е в съответствие с пазарните курсове.
(27)
Една група на дружества от КНР поиска ТДПИ и подаде формуляри за ТДПИ за трите дружества, участващи в производството и търговията с разглеждания продукт. Предоставената информация впоследствие беше проверена от Комисията на място във въпросните дружества.
(28)
Проучването за ТДПИ показа, че едно от дружествата не отговаря на изискванията на критерии 1-3. Първо, то не показа, че разходите му отразяват пазарните стойности поради значителната финансова намеса на държавата, която влияе на структурата на разходите на дружеството под формата напр. на временни данъчни облекчения и безлихвени заеми. Второ, проучването за ТДПИ установи редица сериозни недостатъци и грешки в неговото счетоводство и това, че не е одитирано в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Трето, по отношение на правата на земеползване на дружеството бяха открити изкривявания, пренесени от предишната непазарна икономическа система. По-специално дружеството е получило сертификат за земеползване, без да отговаря на договорните условия или да е платило пълната стойност.
(29)
В допълнение друго дружество от групата не показа, че отговаря на критерий 2, предвид факта, че на сметките му не е извършен независим одит.
(30)
Комисията запозна засегнатата група от дружества и жалбоподателя с резултатите от проучването за ТДПИ и им предостави възможността да представят коментари. С резултатите от проучването бяха запознати и органите на КНР. Комисията не получи коментари.
(31)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че две от дружествата в групата не отговарят на критериите за ТДПИ. В съответствие с постоянната практика на Съюза да проучва дали дадена група на свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ, на групата като цяло беше отказано ТДПИ.
(32)
Както е упоменато в съображение 6 по-горе, и двете съдействащи групи от дружества от Китай поискаха ИТ. Тъй като беше установено, че и двете групи отговарят на всички критерии от член 9, параграф 5 от основния регламент, на временна основа беше решено, че ще им бъде предоставено ИТ.
3.2.2. Държава аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на вътрешните цени или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(34)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Индия като подходящата държава аналог за установяване на нормалната стойност и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Не бяха получени коментари. Във всички случаи Комисията счита Индия като подходяща държава аналог, тъй като единствената друга произвеждаща държава извън Съюза - Япония, има монополен пазар, който е затворен за конкуренция и произвежда оксалова киселина по уникален метод, който не е сравним с този в КНР. За разлика от това индийските производители използват производствен метод, сравним с този в КНР, и са подложени на конкуренция на вътрешния си пазар.
3.2.3. Нормална стойност
(35)
Китайските дружества произвеждат и изнасят два типа оксалова киселина за Съюза: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, се произвежда чрез процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняване на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси. Допълнителните разходи за производството на рафинирана оксалова киселина се оценяват на 12 % в сравнение с производството на нерафинирана оксалова киселина. Съответно Комисията счете за целесъобразно да установи нормална стойност за двата типа оксалова киселина.
(36)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина нормалната стойност беше установена на базата на нормалната стойност, определена за Индия в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Нормалната стойност беше установена, както е описано в съображение 18 по-горе, на базата само на рентабилните продажби. По отношение на рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше конструирана на базата на производствените разходи за нерафинирана оксалова киселина в държавата аналог. Производствените разходи се завишават с 12 %, за да се вземат предвид допълнителните производствени разходи (вж. съображение 35 по-горе) плюс разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата.
(37)
Разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени аналогично на член 2, параграф 6 от основния регламент, посредством събиране на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за вътрешните продажби на нерафинирана оксалова киселина, осъществени от съдействащия производител износител в държавата аналог.
3.2.4. Износна цена
(38)
Тъй като и на двете групи беше предоставено ИТ, износната цена беше установена на базата на действително платените или платими цени от първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(39)
И двамата производители износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за Съюза посредством свързани търговци, което допълнително е повишило цената, платена на производителите. Тази надценка се взема предвид, когато се сравнява износната цена с установената нормална стойност (вж. съображение 42 по-долу).
3.2.5. Сравнение
(40)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина износната цена на ниво франко завод беше сравнена с нормалната стойност, установена за държавата аналог.
(41)
Износната цена за рафинирана оксалова киселина на ниво франко завод беше сравнена с конструираната нормална стойност (вж. съображение 36 по-горе).
(42)
За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност или конструираната нормална стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално беше извършена корекция по силата на член 2, параграф 10, буква и) за комисионните, получени от свързани търговци.
(43)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията е установила, че свързаните търговци, посредством които производителите износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за ЕС, не могат да бъдат считани за вътрешни търговски поделения, тъй като търгуват също така с оксалова киселина и с други химически продукти, които си набавят от несвързани доставчици, независимо дали с цел износ и/или вътрешни продажби. Поради това се стигна до заключението, че функциите на тези търговци са сходни с тези на агент, който работи на базата на комисионни. Съответно надценката, прилагана от търговците, беше извадена, за да се гарантира обективност на сравнението между износната цена и нормалната стойност. Корекцията беше изчислена на базата на печалбата на един несвързан търговец от ЕС и разходите за реализация, общите и административните разходи на съответния китайски търговец.
(44)
Освен това допълнителни корекции бяха направени по целесъобразност по отношение на непрякото данъчно облагане, разходите за транспорт, застраховка, обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане и кредитиране, в случаите, в които беше установено, че са били разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
3.2.6. Дъмпингови маржове
(45)
По силата на член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност на всеки тип продукт със среднопретеглената износна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е посочено по-горе.
(46)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от КНР, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обемите на износа за Съюза, които са съобщени от съдействащите производители износители, и статистическите данни от Евростат.
(48)
Като се има предвид, че съдействието от Китай беше слабо - около 46 %, се счете за целесъобразно, че дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други износители от КНР, следва да бъде установен въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащите износители.
(49)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 52,2 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(50)
Жалбата беше подадена от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на Oxaquim S.A., наричано по-нататък „жалбоподателят“ - производител на оксалова киселина в Съюза, представляващ голяма част от общото производство в Съюза през РП. Втори производител от Съюза - Clariant, не се противопостави на започването на разследване, но реши да не съдейства. Понастоящем в Съюза няма друг производител на разглеждания продукт. На тази база, двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и представляват 100 % от производството на Съюза. По-нататък те ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(51)
За установяването на общото производство на Съюза беше използвана цялата налична информация относно двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от жалбоподателя преди и след започването на разследването. На тази база, общото производство на Съюза беше определено в интервала 11 000-15 000 тона за разглеждания период.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(52)
Беше установено, че един от производителите от Съюза е използвал част от производството си на оксалова киселина като междинна суровина за производството на оксалати (тетра-оксалат, acetosella и натриеви биоксалати). Тази оксалова киселина само е била прехвърляна (без фактуриране) в рамките на същото дружество. Това вътрешно използване на оксалова киселина не влиза на свободния пазар и така не се излага на пряка конкуренция от вноса на разглеждания продукт. За разлика от това беше установено, че производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(53)
За да се създаде възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с оксалова киселина и след това беше определено дали производството е било предназначено за вътрешно използване или за свободния пазар.
(54)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, беше установено, че анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа, цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток.
(55)
По отношение на другите икономически показатели обаче на базата на разследването беше установено, че те могат да бъдат проучени в достатъчна степен само ако се разглежда цялостната дейност. Действително, производството (както за вътрешно използване, така и предназначеното за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, възнагражденията и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали производството е предназначено за вътрешно използване или е продавано на свободния пазар.
4.3. Потребление на Съюза
(56)
Като се има предвид, че оксаловата киселина е част от код по КН, който включва и други продукти, установяването на обемите на вноса на базата на данните от Евростат не беше възможно. Съответно потреблението беше установено на базата на данни за обемите на вноса, предоставени от жалбоподателя, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители от засегнатите държави, както и обема на общите продажби на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза.
(57)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта да се защити поверителната търговска информация в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението през разглеждания период беше индексирано.
Таблица 1
Потребление в Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
124
61
95
(58)
През 2008 г. е имало рязко увеличение на общото потребление в Съюза с 24 %, докато през следващата година потреблението е спаднало с 50 %, преди отново да се увеличи през РП. Като цяло потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период.
5. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
5.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(59)
Комисията проучи дали вносът на оксалова киселина от КНР и Индия следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(60)
По отношение на въздействието на вноса с произход от КНР и Индия разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и че обемът на дъмпинговия внос от всяка от двете засегнати държави не е пренебрежимо малък по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(61)
По отношение на условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Индия от една страна, и между дъмпинговия внос от Китай и Индия и сходния продукт, от друга страна, разследването установи, че са сходни. По-точно внесените продукти са продавани посредством същите канали за продажба и на сходни категории клиенти, като по този начин са се конкурирали един с друг и с оксаловата киселина, произведена в Съюза.
(62)
С оглед на гореизложеното временно се приема, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от КНР и Индия следва да се разглежда кумулативно.
5.2. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(63)
Разследването показа, че вносът на оксалова киселина от КНР и Индия се е развил, както следва:
Таблица 2
Внос от КНР и Индия
Обеми на вноса (MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
7 629
11 763
4 707
7 969
Индекс (2007 г. = 100)
100
154
62
104
Пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
100
125
101
110
Източник: Информация от жалбоподателя и от отговори на въпросника
(64)
През разглеждания период вносът от засегнатите държави е нараснал с 4 % по обем, докато през същия период общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 5 % (вж. таблица 1 по-горе). Както е показано в таблицата по-горе, между 2007 г. и 2008 г. налице е бил също така значителен растеж на пазарния дял от 25 %, а през разглеждания период - от 10 %.
5.3. Цена на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(65)
Развитието на средните цени на вноса от засегнатите държави е както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от КНР и Индия
Цени на вноса (EUR/MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
470
641
474
545
Индекс (2007 г. = 100)
100
136
101
116
(66)
Между 2007 г. и 2008 г. цените на вноса са се повишили с 36 %, преди да спаднат през 2009 г. до равнища, сходни с тези през 2007 г. През РП цените отново са се повишили с почти 15 %. През разглеждания период цените са се увеличили с 16 %. Въпреки това се вижда, че между 2008 г. и РП цените на вноса са се понижили с 20 % независимо от увеличението на цените в този период на основните изходни суровини (въглеродни източници и енергия).
(67)
За целите на анализа на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР и Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, надлежно коригирана с разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса.
(68)
Сравнението показа, че през РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР и Индия, който е бил продаван в Съюза, е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза между 16,9 % и 34,6 %. Това ниво на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие на цените на пазара, като това е довело да значително свиване на цените.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(70)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използван капацитет, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, възнаграждения и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на промишлеността на Съюза, докато микроикономическите показатели (складова наличност, продажни цени, рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции, производствени разходи) се основаваха на информацията, получена от надлежно проверените въпросници, предадени от единствения съдействащ производител от Съюза.
(71)
Като се има предвид, че данните за анализ на вредата главно са получени само от един източник, данните, свързани с промишлеността на Съюза, трябва да бъдат индексирани с цел да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
6.2. Данни, свързани с промишлеността на Съюза (макроикономически показатели)
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 4
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
101
89
106
Общ производствен капацитет
100
100
77
77
Общо използване на капацитета
100
101
116
138
(72)
Горната таблица включва данни за производството, производствения капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза, както и данни за 2007 г. и 2008 г. за един друг производител от Съюза, който е спрял да произвежда оксалова киселина през 2008 г.
(73)
Както е показано в таблицата по-горе, производството на промишлеността на Съюза е било сравнително стабилно през 2007 г. и 2008 г. преди да спадне рязко през 2009 г. Производството се е увеличило през РП. Като цяло през разглеждания период производството се е увеличило с 6 %.
(74)
Поради затварянето през 2008 г. на производствените съоръжения на един друг производител от Съюза, през същата година производственият капацитет на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 23 %.
(75)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. увеличаване на обема на производството и намаляване на производствения капацитет, дължащо се на затварянето от 2008 г. насам на производствена единица от третия производител от Съюза, е довело до значително нарастване на използването на капацитета с 38 % през разглеждания период.
6.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
Обеми на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
97
61
86
Пазарен дял (%)
100
79
99
91
(76)
Обемите на продажбите за 2007 г. и 2008 г. включват продажбите от страна на производителя от Съюза, който от 2008 г. е спрял производството си.
(77)
Докато през разглеждания период потреблението на Съюза е намаляло с 5 % (вж. съображение 58 по-горе), през същия период обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза е намалял с 14 %, което се е изразило в загуба на пазарен дял от 9 %.
(78)
Когато се разглежда развитието през разглеждания период, спадът от 14 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ясно изразен от намалението от 5 % на потреблението на Съюза. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял значително с 9 процентни пункта.
6.2.3. Заетост, производителност и възнаграждения
Таблица 6
Заетост, производителност и възнаграждения
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
119
108
96
Обща производителност (единица/заето лице)
100
85
83
111
Общ размер на годишните възнаграждения
100
121
110
99
Средни разходи за труд за заето лице
100
119
118
104
(79)
През разглеждания период броят на заетите лица е намалял с 4 %. Следва да се отбележи, че производството на оксалова киселина не е трудоемко.
(80)
През разглеждания период общата производителност на заето лице се е увеличила с 11 %, тъй като производството се е увеличило, а е имало спад в броя на заетите лица.
(81)
През целия разглеждан период възнагражденията са намалели с 1 %. След първоначално увеличение на възнагражденията с 21 % между 2007 г. и 2008 г. до началото на РП те непрекъснато са спадали.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(82)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за пренебрежимо малко.
6.3. Данни, свързани със съдействащия производител от Съюза (микроикономически показатели)
6.3.1. Обща бележка
(83)
Анализът на микроикономическите показатели (продажни цени и производствени разходи, складови наличности, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции) беше направен само на равнище жалбоподател, тъй като не бяха получени никакви данни от другия производител от ЕС, както е описано в съображение 70.
6.3.2. Средни единични цени на съдействащия производител от Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна единична продажна цена
100
143
136
131
Източник: отговор на въпросника
(84)
Средните продажни цени франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 31 % през разглеждания период.
Таблица 8
Производствени разходи
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средни ПР/тон
100
103
102
98
Източник: отговор на въпросника
(85)
Разследването показа, че средните производствени разходи на съдействащия производител от Съюза са били относително стабилни през годините, поради постоянното подобряване на производствения му процес, което е било възможно само благодарение на големи инвестиции (вж. таблици 9 и 11 по-горе).
6.3.3. Складови наличности
(86)
Предвид характера на разглеждания продукт, не се съхраняват складови наличности. Разглежданият продукт съхне бързо и след това се превръща в кек, поради което производителите произвеждат само продукция за незабавно транспортиране.
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции
Таблица 9
Рентабилност
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност (в ЕС)
- 100
4
-2
3
Източник: отговор на въпросника
(87)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба (преди данъците) от продажбите на сходния продукт от жалбоподателя като процент от оборота от тези продажби.
(88)
След като е натрупал големи загуби през 2007 г., жалбоподателят е реализирал малка печалба през 2008 г. преди отново да реализира загуби през 2009 г. През РП жалбоподателят е реализирал малка печалба, благодарение на намаляването на някои елементи на ПР, както е показано в таблица 8 по-горе.
Таблица 10
Паричен поток
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток
- 100
3 054
1 994
868
Източник: отговор на въпросника
(89)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който е израз способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен отразява развитието на рентабилността. Вследствие, паричният поток е бил отрицателен през 2007 г., и независимо от известните подобрения през 2008 г., е намалял между 2008 г. и РП, като по този начин е отслабил финансовото състояние на съдействащия производител от Съюза.
Таблица 11
Инвестиции
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
100
111
185
277
Източник: отговор на въпросника
(90)
Таблицата по-горе показва, че жалбоподателят е увеличил инвестициите си в разглеждания продукт, дори когато се е сблъсквал с ниска рентабилност. Инвестициите са били главно за въвеждането на нови производствени средства и въвеждането на нови производствени процеси с цел подобряване на ефикасността. Нарастването на инвестициите показва, че промишлеността не е била изправена пред трудности при привличането на капитал, което показва нейната непрекъсната жизнеспособност.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили със 177 %.
(92)
Като увеличава инвестициите за подобряване на производствените процеси, промишлеността, която е интензивна на капитали, все така е показала способност да привлича капитали; при все това тази способност е ограничена от спад на продажбите и увеличаващи се трудности при генерирането на паричен поток.
Таблица 12
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Възвръщаемост на инвестициите
- 100
13
-14
-51
Източник: отговор на въпросника
(93)
Въпреки увеличението на инвестициите, ВИ на разглеждания продукт не отговаря на очакваната възвръщаемост. Въпреки че през 2008 г. е съществувало известно подобрение, ВИ е останала отрицателна през разглеждания период.
(94)
Поради това растежът на промишлеността е ограничен и очевидно непропорционален на направените през последните години инвестиции.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(95)
Разследването показа, че някои показатели за вредата показват тенденция на нарастване: обемът на производството се е увеличил с 6 %, използването на капацитета се е увеличило с 38 %, инвестициите са се увеличили със 177 %, давайки възможност на предприятието да достигне някаква относителна печалба (от значителна загуба през 2007 г. до малка печалба през РП). Въпреки че както е показно по-горе, редица показатели, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили значително през разглеждания период.
(96)
След затварянето на производствените съоръжения на един производител от Съюза, обемът на продажбите е намалял с 14 %. Заетостта е трябвало да бъде намалена с 4 %, а производственият капацитет намален с 23 %. Докато потреблението е намаляло само с 5 %, пазарният дял е намалял с почти 9 %. Поради това рентабилността е била ниска, влияейки отрицателно върху възвращаемостта на инвестициите и паричния поток, особено между 2008 г. и РП. Степента на рентабилност се подобрила през разглеждания период, но е останала ниска през РП и е недостатъчна да поддържа производството в средносрочен план.
(97)
Въпреки че цялостното производство се е увеличило, промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял. В същото време дъмпинговият внос от засегнатите държави е отбелязал значително увеличение.
(98)
Предвид гореизложеното временно се прие заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
8. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
8.1. Въведение
(99)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали претърпяната от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
8.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(100)
През разглеждания период потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло с 5 %, докато през същия период дъмпинговият внос от засегнатите държави се е увеличил с над 4 %. Най-голямото нарастване на дъмпинговия внос е отбелязано между 2007 г. и 2008 г., когато се е увеличил с 54 %. Вносът от засегнатите държави е увеличил пазарният им дял с 25 % между 2007 г. и 2008 г., което съвпада с намаление от 21 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза в същия този период.
(101)
Докато през разглеждания период средните цени на вноса са се увеличили с 16 %, цените на вноса са подбивали цените на съдействащия производител от Съюза средно с 21,9 % през РП, като по този начин са упражнявали натиск върху цената на промишлеността на Съюза и са възпрепятствали съдействащия производител от Съюза да повиши цените до по-рентабилни равнища.
(102)
Следва да се припомни, че промишлеността на Съюза претърпя значителен спад на обема на продажбите (- 14 %). Този спад на продажбите обаче е много по-изразен от спада в търсенето и е довел до загуба на пазарен дял от 9 %. Същевременно пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 10 %. Това показва, че пазарният дял на промишлеността на Съюза до голяма степен е бил превзет от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(103)
Поради това се счита, че непрекъснатият натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини и енергия. Това е довело до загубата на пазарен дял и до непрекъснато лошо състояние на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(104)
Поради гореизложеното временно се прие заключението, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Въздействие от други фактори
(105)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са развитието на търсенето на пазара на Съюза, цените на суровините, износните показатели на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на разглеждания продукт, вътрешното използване от промишлеността на оксаловата киселина, както и икономическата криза.
8.3.1. Развитие на търсенето на пазара на Съюза
(106)
Както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза на оксалова киселина първо се е увеличило с 24 % през 2008 г., през следващата година е спаднало с 39 %, за да се увеличи отново през РП. Общо потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял.
(107)
Въпреки че разследването показа, че вносът от засегнатите държави също е бил засегнат от спад в търсенето на пазара на Съюза през 2009 г., заслужава да се отбележи, че през разглеждания период износителите от засегнатите държави са успели да увеличат обемите на продажбите си и пазарния си дял посредством натиска върху цените, упражнен на пазара от дъмпинговия внос.
(108)
Съответно временно се прие заключението, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се дължи главно на рязкото увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и на подбиването на цените, практикувано от износителите от засегнатите държави, а не на намаляващо потребление. Въпреки че свиването на търсенето е допринесло за вредата, то не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между претърпяната съществена вреда и увеличението на дъмпинговия внос.
8.3.2. Цени на основната суровина
(109)
Както е показано в таблица 8 по-горе, средните производствени разходи са се запазили относително стабилни, независимо от рязкото увеличение на разходите за основната суровина (захар). Всъщност разследването показа, че производствените разходи на съдействащия производител от Съюза не следват същата тенденция като развитието на цените на основните суровини за производството на оксалова киселина. Рязкото увеличение на средните цени на захарта с 50 % през разглеждания период е било омекотено от инвестициите, направени от съдействащия производител от Съюза, за подобряване на производствените процеси. Поради това общият нетен ефект е бил намаляване с 12 % на производствените разходи. Независимо от това, както е показно в таблица 7 по-горе, през разглеждания период единичните продажни цени са се увеличили с 31 %. Беше установено, че износителите от засегнатите държави са били подложени на същите икономически условия по отношение на развитието на цените на суровините, тъй като единичните цени на вноса са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на съдействащия производител от Съюза, независимо от това, че са били по-ниски.
(110)
При отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг е можело да се очаква, че цените редовно ще се адаптират, за да отразят развитието на различните компоненти на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Съдействащият производител от Съюза не е могъл да постигне стабилни маржове на печалба, каквито са необходими на този интензивен на капитали производител, и поради това паричният му поток също е намалял.
(111)
Съответно временно се счита, че дъмпинговият внос от засегнатите държави, който е подбивал цените на съдействащия производител от Съюза, свил е цените на пазара на Съюза и е попречил на съдействащия производител от Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си или да постигне разумно ниво на рентабилност.
(112)
Предвид факта, че цените на суровината са влияли също така върху износителите от засегнатите държави, временно беше прието заключението, че увеличението на цените на суровините не би могло да повлияе върху съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
8.3.3. Износни показатели на промишлеността на Съюза
Таблица 13
Обем на износа и единични цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Износ в тонове
100
80
140
152
Средна износна цена
100
104
103
91
Източник: отговор на въпросника
(113)
Проучени бяха и показателите на износа като едни от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(114)
Анализът показа, че износните продажби на несвързани страни, реализирани от съдействащия производител от Съюза, представляват важна част от общите му продажби (около 30 %). През разглеждания период обемите на износа на съдействащия износител от Съюза са се увеличили с 52 %, докато единичната износна цена е намаляла значително за разлика от продажната цена в рамките на Съюза на съдействащия производител от Съюза, която се е увеличила значително. Разследването показа, че износът е изиграл важна роля за поддържането на висока степен на използване на капацитета за покриването на фиксираните разходи и разходите за инвестиции в машинно оборудване. Въпреки че износните продажби са били при цени, по-ниски от тези на пазара на Съюза, тези ниски цени са били в резултат на конкуренция с евтина оксалова киселина на износните пазари от износителите от засегнатите държави. Разследването показа, че този износ е позволил на съдействащия производител от Съюза да смекчи вредата, претърпяна на пазара на ЕС, но не е бил такъв, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.4. Внос от други трети държави
(115)
При отсъствието на всякакъв внос от държави, различни от засегнатите държави, този елемент не е имал въздействие на пазара на ЕС.
8.3.5. Вътрешно използване
(116)
Както е упоменато в съображения 52-55 по-горе, вътрешното използване е ограничено до вътрешни прехвърляния в рамките на единия от производителите на Съюза, при които оксаловата киселина се преобразува в оксалати в рамките на дружеството. Печалбите, реализирани от продажбата на оксалати, са значителни и всъщност са позволили на производителя да продължи дейността си въпреки загубите от оксаловата киселина. Поради това този елемент не допринася за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.6. Икономическа криза
(117)
През 2009 г. потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло наполовина в сравнение с 2008 г. поради икономическата криза и е допринесло за загуби по обем (- 40 %) и по стойност (- 45 %) на продажбите за промишлеността на Съюза. Въпреки това като е намалила цените през този период с около 5 %, промишлеността е била в състояние да спечели пазарен дял (11 %) и така да сведе до минимум отрицателното въздействие от кризата. В действителност промишлеността е била близо до постигането на равновесие през 2009 г.
(118)
Въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, общо погледнато не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и състоянието на вече нанесена вреда на промишлеността на Съюза.
8.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(119)
Горният анализ доказа, че е имало увеличение на обема на продажбите и на пазарния дял на засегнатите държави през разглеждания период. В допълнение беше установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които през РП са били значително по-ниски, с почти 22 %, от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за разглеждания продукт.
(120)
Това увеличаване на обема и на пазарния дял на дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е било постигнато независимо от факта, че през разглеждания период е имало общо намаляване на търсенето на пазара на Съюза. Растящият пазарен дял на вноса е съвпаднал през същия период с отрицателното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза. В същото време е било наблюдавано отрицателно развитие на главните показатели за икономическото и финансово състояние на промишлеността на Съюза, както е показано по-горе.
(121)
Спадът на потреблението на пазара на Съюза през 2009 г. е повлиял отрицателно на резултатите на промишлеността на Съюза. Като цяло обаче за този и другите фактори не може да се счита, че са имали такова въздействие, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията на нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
(122)
На базата на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, временно беше прието заключението, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Предварителна бележка
(123)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(124)
Промишлеността на Съюза се състои от двама производители, със заводи, разположени в различни държави-членки на Съюза, в които са заети пряко 30-50 души в производството и продажбата на сходния продукт.
(125)
Един от двамата производители от Съюза не възрази срещу започването на разследване, но не предостави допълнителна информация и не съдейства по време на разследването.
(126)
Промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, предизвикана от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Следва да се припомни, че повечето от съответстващите показатели за вреда са показали отрицателна тенденция на развитие през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Ако не се приемат мерки, се счита, че възстановяването в сектора на оксаловата киселина няма да е достатъчно, за да позволи възстановяване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза и би могло допълнително да се влоши.
(127)
Очаква се, че налагането на мерки ще възстанови ефективните и справедливи търговски условия на пазара на Съюза, позволявайки на промишлеността на Съюза да промени цените на оксаловата киселина така, че да отразяват производствените разходи. Може да се очаква, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от пазарния дял, загубен през разглеждания период, с допълнително положително въздействие върху нейното икономическо състояние и рентабилност.
(128)
Поради това беше направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
9.3. Интерес на вносителите
(129)
Отговори на въпросника бяха получени от осем несвързани вносители. Трима от тези вносители само са внасяли малки количества от разглеждания продукт и биха могли да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си. Някои от тях са посочили, че могат да разгледат изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(130)
Четвъртият вносител заяви, че клиентите му биха могли да използват режима на активно усъвършенстване за всички свои крайни продукти, при производствения процес на които се използва оксалова киселина, и да реекспортират извън ЕС. Съответно въздействието от налагането на антидъмпингови мерки върху този вносител не би било значително.
(131)
Въз основа на гореизложеното временно се прие заключението, че налагането на мерки не би следвало като цяло да има значително въздействие върху вносителите. Като цяло за вносителите маржовете на печалба за оксаловата киселина са доста високи и за тях се счита, че ще могат да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си.
9.4. Интерес на потребителите на разглеждания продукт
(132)
Съдействащите потребители представляват 22 % от потреблението на Съюза на оксалова киселина през РП. Разследването показа, че правенето на разлика между приложенията на нерафинирана оксалова киселина и на рафинирана оксалова киселина е важно за изпитването за интереса на ЕС по отношение на потребителите на оксалова киселина. Съдействащата промишленост на Съюза произвежда нерафинирана, докато другият несъдействащ производител от ЕС произвежда рафинирана оксалова киселина, която се използва главно във фармацевтичния сектор, сектора на храните и сектора на извличане на фин метален прах.
(133)
Потребителите на нерафинирана оксалова киселина твърдят, че налагането на мерки би довело до увеличение на цената от страна на съдействащата промишленост на Съюза, която е единственият доставчик от ЕС. От друга страна, потребителите споменаха също така, че не би било желателно да зависят изцяло от внос отвън.
(134)
За потребители, които произвеждат почистващи и избелващи продукти, оксаловата киселина представлява само малка част от вложеното и вероятно ще са в състояние да прехвърлят увеличението на цената, резултат от антидъмпинговите мита, върху клиентите си или да променят формулите на продуктите, където е възможно да се използват заместители на мястото на оксаловата киселина.
(135)
За потребителите, които произвеждат полиращи продукти, оксаловата киселина представлява голям дял от вложените разходи и не може да бъде заменена. Не изглежда вероятно потребителите да са в състояние да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си, поради конкуренцията от производители извън ЕС. При все това те изнасят 95 % от продуктите си извън ЕС и биха могли да си възстановят митата в рамката на режима на активно усъвършенстване.
(136)
За потребители, които използват оксалова киселина за други приложения като рециклирането на метали от вторични суровини, оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи за крайния продукт, за който е използвана оксалова киселина. Пазарът на крайния продукт е много нестабилен. Оксаловата киселина не може да бъде заменена в производствения процес. Основният преработвател на вторични суровини в Съюза понастоящем закупува цялото необходимо количество оксалова киселина от производителите от Съюза. С налагането на антидъмпингови мита промишлеността ще може да избира до каква степен да увеличи цените, ако изобщо ги увеличава, за да се възползва от налагането на митата. Поради това въздействието от налагането на мерките върху този потребител е неясно. При все това, имайки предвид, че този потребител понастоящем реализира малка печалба от продажбите си на завършения продукт, всяко увеличение на цената ще има отрицателно въздействие, ако дружеството не е в състояние да го прехвърли върху клиентите.
(137)
„Рафинирана“ оксалова киселина се използва, наред с другото, за производството на прах от някои метали. Оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи. В този процес оксаловата киселина не може да бъде заменена. Печалбите в този сектор обаче могат да са значителни. Тъй като годишните договори в този сектор са нещо обичайно, в краткосрочен план прехвърлянето на увеличенията на цените върху клиентите няма да е лесно. Въпреки това, като се има предвид, че най-ниската предложена митническа ставка е 14,6 % и че се реализират големи печалби, в краткосрочен план би било възможно всяко увеличение на цените да бъде абсорбирано.
(138)
Един от потребителите твърди, че производството на рафинирана оксалова киселина не е било достатъчно, за да отговори на търсенето. В това отношение беше установено, че недостигът в Съюза при производството на рафинирания тип спрямо потреблението е бил около 1 000-2 000 тона/година. Като се има предвид, че огромната част крайни продукти, при производствения процес на които се използва рафинирана оксалова киселина, се изнасят, във всички случаи потребителите могат, ако желаят, да работят по силата на режима на активно усъвършенстване.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(139)
С оглед на гореизложеното временно беше прието заключението, че като цяло според наличната информация относно интереса на Съюза няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия.
10. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Степен на отстраняване на вредата
(140)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(141)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(142)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в сектора от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се че печалбата, която може да се постигне при отсъствието на дъмпингов внос, е 8 % от оборота и че този марж на печалбата може да се счита за разумен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да получи при отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг.
(143)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 8 % към производствените разходи.
(144)
След това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на сравнение за всеки продуктов тип между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители от КНР и Индия, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и ненанасящата вреда цена на продуктовите типове, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика в резултат на това сравнение след това беше изразена като процент от средната стойност CIF на вноса от сравняваните типове.
10.2. Временни мерки
(145)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР и Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниския от дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(146)
Индивидуалните антидъмпинговите митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така че тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо по отношение на „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от КНР и Индия и които са произведени от тези дружества, т.е. от упоменатите конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(147)
Всякакви искания за прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата (напр. след смяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) трябва да се отправят към Комисията (3), като съдържат цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързани например с промяна на наименованието или промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(148)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(149)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Всички други дружества
43,6
50,7
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
22,1
Всички други дружества
52,2
66,3
11. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(150)
Всеки производител износител на оксалова киселина от КНР, който все още не е заявил своя интерес, тъй като счита, че не отговаря нито на критериите за ТДПИ, нито за ИТ, но който счита, че трябва да бъде определена отделна митническа ставка, се приканва да заяви своя интерес пред Европейската комисия в срок от десет дни след публикуването на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз (4).
(151)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване.
(152)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 (код по TARIC 2917110091) и с произход Китайската народна република и Индия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Всички други дружества
43,6
B999
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
B232
Всички други дружества
52,2
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1043/2011
(2011. gada 19. oktobris),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 26. janvārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes skābeņskābes importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (“CEFIC”) 2010. gada 13. decembrī iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (“sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas saražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no Savienības kopējās skābeņskābes produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtiskus zaudējumus, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai attaisnotu procedūras sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus un lietotājus, kā arī zināmās iesaistītās apvienības. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(4)
Ņemot vērā attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un zaudējumu noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. Uz lūgumu piedalīties atlasē atsaucās četri Indijas uzņēmumi, no kuriem viens neiesniedza datus par pārdošanas apjomiem Savienībā, un trīs uzņēmumu grupas no ĶTR. Ņemot vērā to, ka sadarboties piekrita tikai neliels skaits uzņēmumu un uzņēmumu grupu, tika nolemts, ka Indijas un ĶTR uzņēmumu izlasi veidot nav nepieciešams, un visas iesaistītās personas tika informētas, ka atlase nenotiks.
(5)
Viena uzņēmumu grupa no ĶTR jau sākumā atteicās no turpmākas sadarbības izmeklēšanā. Turklāt viens Indijas uzņēmums liedza Komisijai pieeju savai ražotnei pārbaudes apmeklējuma veikšanai. Tādējādi tika uzskatīts, ka minētais uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu nevēlas sadarboties, un tas tika informēts par šādas rīcības iespējamām sekām.
(6)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri to vēlas, varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, Komisija termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, nosūtīja pieprasījuma veidlapas sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm. Viena Ķīnas uzņēmumu grupa lūdza piemērot TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam vai AR, ja tā neatbilstu TER nosacījumiem; otra uzņēmu grupa pieteicās tikai uz AR.
(7)
Visām zināmajām iesaistītajām personām tika nosūtītas anketas. Atbildes tika saņemtas no trijiem Indijas uzņēmumiem un divām ĶTR uzņēmumu grupām, kā arī no sūdzības iesniedzēja. Otrs Savienības ražotājs nesadarbojās. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no trijiem lietotājiem un astoņiem importētājiem; visi lietotāji un četri importētāji tika apmeklēti.
(8)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā radītos zaudējumus un Savienības intereses, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotāji:
-
Oxaquim S.A. (Spānija);
b)
lietotāji:
-
OMG Kokkola (Somija),
-
P.A.G. Srl (Itālija),
-
trešais lietotājs vēlējās palikt anonīms;
c)
importētāji:
-
Brenntag BV (Nīderlande),
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polija),
-
Norkem Limited (Apvienotā Karaliste),
-
Geratech Marketing (Beļģija);
d)
ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited,
-
Star Oxochem Pvt. Ltd;
e)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd, un Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (“Shandong Fengyuan grupa”),
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd un Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (“Shanxi Reliance grupa”).
1.3. Izmeklēšanas periods
(9)
Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un zaudējumiem attiecas uz periodu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Zaudējumu novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(10)
Attiecīgais ražojums ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00. Pastāv divi skābeņskābes veidi: nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, ko ražo ĶTR, bet ne Indijā, ražo, izmantojot nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesu, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem.
(11)
Skābeņskābei ir plašs pielietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Izmeklēšanā atklājās, ka skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR vietējā tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums.
(13)
Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Indija
3.1.1. Ievadpiezīme
(14)
Pārbaudes vizītes laikā Indijā viens uzņēmums nespēja iesniegt pieprasīto informāciju noteiktajā laikā un formātā. Līdz ar to Komisija nevarēja pārbaudīt informāciju, ko šis uzņēmums bija sniedzis, atbildot uz antidempinga anketas jautājumiem. Minētais uzņēmums tika rakstiski informēts, ka to varētu neuzskatīt par personu, kura nesadarbojas, un ka atzinumu varētu sagatavot, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Reaģējot uz šo paziņojumu, minētais uzņēmums lūdza ņemt vērā atbildību mīkstinošus apstākļus, kas tāpat nebija pietiekami, lai mainītu izdarīto secinājumu. Tādējādi attiecībā uz minēto uzņēmumu tika piemērots 18. pants un atzinums sagatavots, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā ar Komisiju sadarbojies tikai viens ražotājs eksportētājs no Indijas.
3.1.2. Normālā vērtība
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija no sākuma pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Tā kā šis pārdošanas apjoms veidoja vairāk nekā 5 % no attiecīgās preces pārdošanas apjoma Savienībā, tika secināts, ka kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.
(16)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas nodrošināts parastā tirdzniecības režīmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot līdzīgā ražojuma rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(17)
Ja rentablais pārdošanas apjoms veido vismaz 80 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz kopējo pārdošanas apjomu, tostarp nerentablo. Savukārt, ja rentablais pārdošanas apjoms ir mazāks par 80 %, taču lielāks par 20 % no kopējā pārdošanas apjoma un ja vidējās svērtās pilnās izmaksas ir lielākas par vidējo svērto cenu, normālo vērtību aprēķina, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanas apjomu. Pārdošanas apjomu uzskata par rentablu, ja vienības cena sakrīt ar ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.
(18)
Saskaņā ar datiem, ko Komisija ieguva, veicot analīzi par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, rentabls bija 41 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma un vidējās svērtās pilnās izmaksas pārsniedza vidējo svērto cenu. Līdz ar to normālo vērtību aprēķina kā rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu.
3.1.3. Eksporta cena
(19)
Ražotājs eksportētājs Indijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. punktam nosaka, pamatojoties uz cenām, ko minētie neatkarīgie pircēji ir faktiski samaksājuši vai kas ir maksājamas par attiecīgo ražojumu, kad to eksportē uz Savienību.
3.1.4. Salīdzinājums
(20)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzina, izmantojot ražotāja cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, pievēršot uzmanību atšķirībām, kuras ietekmē cenu salīdzināmību.
(21)
Līdz ar to tika koriģētas transporta izmaksas, kā arī izmaksas par apdrošināšanu, apstrādi un iesaiņošanu, kredīta izmaksas un komisijas maksa.
3.1.5. Dempinga starpība
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību sadarbībā iesaistītajam Indijas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.
(23)
Pamatojoties uz to, Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 22,8 %.
(24)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat datiem. Tā kā sadarbība no Indijas puses bija zema, proti, 38 %, pārējiem Indijas eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību būtu lietderīgi noteikt, pamatojoties uz sadarbībā iesaistītā ražotāja darījumu, ko dempings skāris visvairāk.
(25)
Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 43,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
3.2. Ķīnas Tautas Republika
3.2.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER) / atsevišķs režīms (AR)
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu ĶTR izcelsmes ražojumu importa normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika,
-
likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, kā arī
-
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.
(27)
Viena uzņēmumu grupa no ĶTR lūdza piemērot TER un iesniedza TER pieprasījuma veidlapas par trijiem uzņēmumiem, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā. Komisija pēc tam pārbaudīja sniegto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.
(28)
TER izmeklēšanā noskaidrojās, ka viens uzņēmums neatbilda 1.-3. kritērija prasībām. Pirmkārt, tas nevarēja pierādīt, ka tā izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, jo attiecībā uz šo uzņēmumu bija notikusi būtiska valsts finansiāla iejaukšanās, kas ietekmēja uzņēmuma izmaksu struktūru, piemēram, nodokļu atvieglojumi un bezprocentu aizdevumi. Otrkārt, TER izmeklēšanā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitēs atklājās vairāki būtiski trūkumi un kļūdas, kā arī noskaidrojās, ka tajā nav veikta revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS). Treškārt, attiecībā uz uzņēmuma zemes izmantošanas tiesībām tika konstatēti izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Konkrētāk, uzņēmums bija ieguvis apliecību par zemes izmantošanas tiesībām, neizpildot līguma nosacījumus un nesamaksājot pilnu summu.
(29)
Otrs grupas uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir izpildījis 2. kritērija nosacījumus, jo tam nebija neatkarīgi revidētu pārskatu.
(30)
Komisija atklāja TER izmeklēšanas rezultātus attiecīgajai uzņēmumu grupai un sūdzības iesniedzējam un deva tiem iespēju sniegt komentārus. Konstatējumi tika paziņoti arī ĶTR iestādēm. Komisija komentārus nesaņēma.
(31)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka divi no grupas uzņēmumiem TER kritērijus nav izpildījuši. Saskaņā ar Savienības konsekvento praksi pārbaudīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem, grupas lūgums piemērot TER tika noraidīts.
(32)
Kā minēts 6. apsvērumā, abas sadarbībā iesaistītās Ķīnas uzņēmumu grupas lūdza piemērot AR. Tā kā tika konstatēts, ka abas grupas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem, tika pieņemts provizorisks lēmums piešķirt tām AR.
3.2.2. Analogā valsts
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai saliktā normālā vērtība kādā analogā valstī.
(34)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Indiju kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību, un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt komentārus par šo izvēli. Komentāri netika saņemti. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka Indija ir piemērota analogā valsts, jo otrā ražotājā valstī, kas atrodas ārpus Savienības (Japānā), pastāv monopoltirgus, kurš nav pieejams konkurencei un ražo skābeņskābi, izmantojot unikālu metodi, kas nav salīdzināma ar ĶTR izmantoto. Turpretim Indijas ražotāji izmanto ražošanas metodi, kas ir salīdzināma ar ĶTR izmantoto, un tās iekšējais tirgus ir pakļauts konkurencei.
3.2.3. Normālā vērtība
(35)
Ķīnas uzņēmumi ražo un eksportē uz Savienību divu veidu skābeņskābi: nerafinēto skābeņskābi un rafinēto skābeņskābi. Rafinēto skābeņskābi, ko neražo analogajā valstī, ražo, izmantojot nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesu, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem. Saskaņā ar aplēsēm papildu izmaksas, kas rodas, ražojot rafinētu skābeņskābi, veido apmēram 12 % no nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka būtu lietderīgi noteikt normālo vērtību abiem skābeņskābes veidiem.
(36)
Nerafinētai skābeņskābei normālā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz normālo vērtību, kas noteikta Indijai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Normālā vērtība tika noteikta, kā izklāstīts 18. apsvērumā, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanas apjomu. Rafinētai skābeņskābei, kuru analogajā valstī neražo, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām analogajā valstī. Ražošanas izmaksas koriģē, palielinot tās par 12 %, lai būtu ņemtas vērā ražošanas papildu izmaksas (sk. 35. apsvērumu), kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa.
(37)
PVA izmaksas un peļņu nosaka pēc analoģijas ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, pieskaitot PVA izmaksas un peļņu no nerafinētas skābeņskābes pārdošanas iekšzemes tirgū, ko veicis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs analogajā valstī.
3.2.4. Eksporta cena
(38)
Tā kā abām grupām tika piešķirts AR, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, ko pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā ir faktiski samaksājis vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(39)
Abi ražotāji eksportētāji no ĶTR eksportēja skābeņskābi uz Savienību ar saistīto tirgotāju starpniecību, tādējādi radot uzcenojumu cenai, ko maksā ražotājiem. Šo uzcenojumu ņem vērā, salīdzinot eksporta cenu ar noteikto normālo vērtību (sk. 42. apsvērumu).
3.2.5. Salīdzinājums
(40)
Attiecībā uz nerafinētu skābeņskābi eksporta cenu ražotāja līmenī salīdzināja ar normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij.
(41)
Rafinētas skābeņskābes eksporta cenu ražotāja līmenī salīdzināja ar salikto normālo vērtību (sk. 36. apsvērumu).
(42)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības vai saliktās normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstošas korekcijas. Konkrētāk, saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika koriģētas komisijas maksas, ko saņem saistītie tirgotāji.
(43)
Šajā sakarā jāpiemin Komisijas konstatējums, ka saistītos tirgotājus, ar kuru starpniecību ražotāji eksportētāji no ĶTR eksportēja skābeņskābi uz ES, nevar uzskatīt par iekšējās pārdošanas nodaļām, jo tās tirgo arī skābeņskābi un citus ķīmiskus produktus, kuri iegūti no nesaistītiem piegādātājiem un paredzēti eksportam un/vai pārdošanai vietējā tirgū. Tāpēc var secināt, ka šo tirgotāju funkcijas ir līdzīgas kā starpniekiem, kuri darbojas uz komisijas maksu pamata. Attiecīgi tirgotāju cenas uzcenojums tika atrēķināts, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību. Korekcijas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ES nesaistītā tirgotāja peļņu un attiecīgā Ķīnas tirgotāja pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām.
(44)
Turklāt turpmākas korekcijas attiecīgā gadījumā tika veiktas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, kravas pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, kā arī iepakošanas un kredīta izmaksām, ja šīs izmaksas tika atzītas par pieņemamām un precīzām un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem.
3.2.6. Dempinga starpības
(45)
Dempinga starpības atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību un katra uzņēmuma noteikto attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu Savienībā, kā noteikts iepriekš.
(46)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat datiem.
(48)
Tā kā sadarbība no ĶTR puses bija zema, proti, apmēram 46 %, pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību būtu lietderīgi noteikt, pamatojoties uz sadarbībā iesaistīto eksportētāju darījumu, ko dempings skāris visvairāk.
(49)
Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 52,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
4. ZAUDĒJUMI
4.1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(50)
Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas ir Savienības ražotājs, kurš izmeklēšanas periodā ražoja nozīmīgu daļu no Savienības skābeņskābes produkcijas. Otrs Savienības ražotājs Clariant neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu, tomēr nolēma tajā nesadarboties. Citu attiecīgā ražojuma ražotāju Savienībā šobrīd nav. Pamatojoties uz šo, abi minētie ražotāji - Oxaquim S.A. un Clariant - veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, saražojot 100 % no Savienības kopējās produkcijas. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(51)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par abiem minētajiem ražotājiem - Oxaquim S.A. un Clariant -, tostarp sūdzībā izklāstītā informācija un dati, kas savākti no sūdzības iesniedzēja pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz šo, tiek lēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā bija 11 000-15 000 tonnu.
4.2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(52)
Tika konstatēts, ka viens no Savienības ražotājiem daļu no saražotās skābeņskābes izmantoja kā starpproduktu oksalātu (tetraoksalāta, acetosella un kālija bioksalāta) ražošanai. Šo skābeņskābi vienkārši pārsūtīja (bez rēķina) viena uzņēmuma robežās. Šādām iekšējām vajadzībām izmantotā skābeņskābe nenokļuva brīvajā tirgu un līdz ar to netiek pakļauta tiešai konkurencei ar attiecīgā ražojuma importu. Turpretim atklājās, ka ražojumi, kas paredzēti pārdošanai brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgā ražojuma importu.
(53)
Lai nodrošinātu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par situāciju Savienības ražošanas nozarē, tika iegūti un analizēti dati par visām ar skābeņskābi saistītajām darbībām un pēc tam noteikts, vai produkcija paredzēta iekšējām vajadzībām vai brīvajam tirgum.
(54)
Tika konstatēts, ka tādus Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus kā pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa, izaugsme, eksporta apjoms, cenas, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma var noteikt tad, ja analīzē un izvērtējumā īpašu uzmanību velta situācijai, kas dominē brīvajā tirgū.
(55)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklājās, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum paredzētā), jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā neatkarīgi no tā, vai produkciju izmanto iekšējām vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū.
4.3. Patēriņš Savienībā
(56)
Tā kā skābeņskābe ir daļa no KN koda, kurš attiecas arī uz citiem ražojumiem, nebija iespējams noteikt importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecīgi patēriņu noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem par importa apjomu, ko salīdzināja ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm, kā arī ar Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū.
(57)
Tā kā piegādātāju skaits nav liels un saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir jāaizsargā konfidenciāla informācija par darījumiem, patēriņa izmaiņas attiecīgajā periodā ir indeksētas.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējais patēriņš
100
124
61
95
(58)
Kopējais patēriņš 2008. gadā strauji palielinājās par 24 %, nākamajā gadā samazinājās par 50 % un IP laikā atkal pieauga. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš ES tirgū samazinājās par 5 %.
5. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
5.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(59)
Komisija pārbaudīja, vai ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes imports būtu jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(60)
Attiecībā uz ĶTR un Indijas izcelsmes produkcijas importa ietekmi izmeklēšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība pārsniedz minimālo apjomu, kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un abu attiecīgo valstu importa par dempinga cenām apjoms nav nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.
(61)
Attiecībā uz konkurences nosacījumiem starp importu no ĶTR un Indijas par dempinga cenām, no vienas puses, un starp importu no ĶTR un Indijas par dempinga cenām un līdzīgo ražojumu, no otras puses, izmeklēšanā atklājās, ka tie ir līdzīgi. Precīzāk, importētos ražojumus pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības kanāliem un tām pašām pircēju kategorijām, tādējādi radot konkurenci gan to starpā, gan ar skābeņskābi, kas ražota Savienībā.
(62)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti un imports no ĶTR un Indijas būtu jāpārbauda kumulatīvi.
5.2. Attiecīgo valstu imports par dempinga cenām un tirgus daļa
(63)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka skābeņskābes imports no ĶTR un Indijas bija attīstījies šādi:
2. tabula
Imports no ĶTR un Indijas
Importa apjoms (tonnas)
2007
2008
2009
IP
ĶTR un Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indekss 2007 = 100)
100
154
62
104
Tirgus daļa
(Indekss 2007 = 100)
100
125
101
110
Avots: informācija iegūta no sūdzības iesniedzēja un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(64)
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, savukārt kopējais patēriņš ES tirgū šajā pašā laikposmā samazinājās par 5 % (sk. 1. tabulu). Kā redzams tabulā, būtiski pieauga arī tirgus daļa: laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam par 25 % un attiecīgajā periodā par 10 %.
5.3. Cenas importam par dempinga cenām un cenu samazinājums
(65)
Vidējās cenas importam no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:
3. tabula
Cena importam no ĶTR un Indijas
Importa cenas (EUR/t)
2007
2008
2009
IP
ĶTR un Indija
470
641
474
545
(Indekss 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Importa cenas laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam palielinājās par 36 % un 2009. gadā pazeminājās atkal līdz 2007. gada cenu līmenim. Izmeklēšanas periodā cenas atkal paaugstinājās par gandrīz 15 %. Attiecīgajā periodā cenas paaugstinājās par 16 %. Tomēr ir redzams, ka laikposmā no 2008. gada līdz IP importa cenas samazinājās par 20 %, lai gan galveno ražošanā izmantojamo resursu (oglekļa avotu un enerģijas) cenas šajā periodā paaugstinājās.
(67)
Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus, salīdzināja ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR un Indijas eksportētāju vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, t. i., cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.
(68)
Salīdzinājumā pierādījās, ka IP laikā Savienībā par dempinga cenām pārdotais ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgais ražojums par 16,9-34,6 % samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Šis samazinājuma līmenis apvienojumā ar negatīvu cenu attīstību tirgū izraisīja ievērojamu cenu pazemināšanos.
6. EKONOMISKAIS STĀVOKLIS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
6.1. Ievadpiezīmes
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu to ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām.
(70)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) izvērtēja Savienības ražošanas nozares līmenī, savukārt mikroekonomisko rādītāju (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) pamatā bija informācija, kas iegūta no pienācīgi pārbaudītām anketām, kuras iesniedza vienīgais sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs.
(71)
Ņemot vērā to, ka lielākā daļa datu zaudējumu analīzei ir iegūti no viena avota, datus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatgerulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti.
6.2. Dati par Savienības ražošanas nozari (makroekonomiskie rādītāji)
6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
4. tabula
Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais ražošanas apjoms
100
101
89
106
Kopējā ražošanas jauda
100
100
77
77
Kopējais ražošanas jaudas izmantojums
100
101
116
138
(72)
Tabulā ir iekļauti dati par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu un attiecībā uz 2007. un 2008. gadu ir iekļauti dati par vēl vienu Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā pārtrauca ražot skābeņskābi.
(73)
Kā redzams tabulā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms 2007. un 2008. gadā bija samērā stabils, taču 2009. gadā strauji samazinājās. IP laikā ražošanas apjoms palielinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %.
(74)
Tā kā viens Savienības ražotājs 2008. gadā slēdza ražotni, Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2008. gadā strauji samazinājās par 23 %.
(75)
Šo divu faktoru apvienojums (t. i., ražošanas apjoma palielināšanās un ražošanas jaudas samazināšanās pēc tam, kad trešais Savienības ražotājs 2008. gadā slēdza ražotni) radīja būtisku jaudas izmantojuma palielināšanos - attiecīgajā periodā tā pieauga par 38 %.
6.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais pārdošanas apjoms
100
97
61
86
Tirgus daļa (%)
100
79
99
91
(76)
Pārdošanas apjomā attiecībā uz 2007. un 2008. gadu ir ietverts arī tā Savienības ražotāja pārdošanas apjoms, kas 2008. gadā pārtrauca ražošanu.
(77)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % (sk. 58. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem Savienības tirgū šajā pašā periodā samazinājās par 14 %, radot tirgus daļas samazināšanos par 9 %.
(78)
Izvērtējot tendences attiecīgajā periodā, var secināt, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums par 14 % bija daudz izteiktāks nekā Savienības patēriņa samazinājums par 5 %. Līdz ar to tajā pašā periodā ievērojami (par 9 procentpunktiem) samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.
6.2.3. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
6. tabula
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais darbinieku skaits
100
119
108
96
Kopējā produktivitāte (vienība/darbinieks)
100
85
83
111
Kopējās gada algas
100
121
110
99
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
100
119
118
104
(79)
Attiecīgajā periodā darbinieku skaits samazinājās par 4 %. Jāpiemin, ka skābeņskābes ražošana nav darbietilpīgs process.
(80)
Tā kā attiecīgajā periodā palielinājās ražošanas apjoms, kopējā produktivitāte uz vienu darbinieku palielinājās par 11 %, lai gan darbinieku skaits samazinājās.
(81)
Darba algas attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %. Pēc tam, kad laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam algas bija palielinājušās par 21 %, līdz IP tās pakāpeniski samazinājās.
6.2.4. Faktiskās dempinga starpības lielums
(82)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
6.3. Dati par sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju (mikroekonomiskie rādītāji)
6.3.1. Vispārīga piezīme
(83)
Mikroekonomiskos rādītājus (pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus) analizēja tikai sūdzības iesniedzēja līmenī, jo netika iegūti dati no otra ES ražotāja, kā izklāstīts 70. apsvērumā.
6.3.2. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vidējās cenas par vienību un ražošanas izmaksas
7. tabula
Pārdošanas cenas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Vidējā pārdošanas cena par vienību
100
143
136
131
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Savienības ražošanas nozares ražotāja noteiktās vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā paaugstinājās par 31 %.
8. tabula
Ražošanas izmaksas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Vidējās ražošanas izmaksas/t
100
103
102
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(85)
Izmeklēšanā atklājās, ka sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vidējās ražošanas izmaksas pēdējo gadu laikā ir bijušas samērā stabilas, jo tas pastāvīgi uzlaboja ražošanas procesu, kas bija iespējams, vienīgi veicot lielus ieguldījumus (sk. 9. un 11. tabulu).
6.3.3. Krājumi
(86)
Ņemot vērā attiecīgā ražojuma īpatnības, krājumi netiek veidoti. Attiecīgais ražojums ātri izžūst un sakalst, tāpēc ražotāju saražotās preces paredzētas tikai tūlītējai pārvadāšanai.
6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus
9. tabula
Rentabilitāte
Indekss 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Rentabilitāte (ES)
- 100
4
-2
3
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāti noteica, sūdzības iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdošanā gūto tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no attiecīgā pārdošanas apgrozījuma.
(88)
Pēc 2007. gadā piedzīvotajiem lielajiem zaudējumiem sūdzības iesniedzējs 2008. gadā guva nelielu peļņu, taču 2009. gadā atkal piedzīvoja zaudējumus. Sūdzības iesniedzējs guva nelielu peļņu IP, samazinot atsevišķus ražošanas izmaksu elementus, kā redzams 8. tabulā.
10. tabula
Naudas plūsma
Indekss 2007 = -100
2007
2008
2009
IP
Naudas plūsma
- 100
3 054
1 994
868
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes dinamiku. Līdz ar to naudas plūsma 2007. gadā bija negatīva, un, lai arī 2008. gadā bija redzami uzlabojumi, laikposmā no 2008. gada līdz IP tā atkal samazinājās, tādējādi pasliktinot sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja finansiālo situāciju.
11. tabula
Ieguldījumi
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Ieguldījumi kopā
100
111
185
277
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(90)
Tabulā apkopotie dati liecina, ka sūdzības iesniedzējs ir palielinājis savus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, lai gan rentabilitāte bija zema. Ieguldījumi lielākoties tika veikti, lai efektivitātes uzlabošanas nolūkā varētu ieviest jaunus ražošanas rīkus un sākt izmantot jaunus ražošanas procesus. Ieguldījumu palielinājums liecina, ka ražošanas nozare nav saskārusies ar grūtībām, piesaistot kapitālu, tādējādi apliecinot ražošanas nozares dzīvotspēju.
(91)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 177 %.
(92)
Palielinot ieguldījumus ar mērķi pilnveidot ražošanas procesu, ražošanas nozare, kas ir kapitālietilpīga, joprojām apliecināja spēju palielināt kapitālu, tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un pieaugošas grūtības radīt naudas plūsmu.
12. tabula
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Ienākums no ieguldījumiem
- 100
13
-14
-51
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(93)
Lai arī ieguldījumi ir palielinājušies, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam. Lai gan 2008. gadā bija vērojami uzlabojumi, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs.
(94)
Tāpēc ražošanas nozares izaugsme ir ierobežota un acīmredzami nesamērīga ar pēdējo gadu laikā veiktajiem ieguldījumiem.
7. SECINĀJUMS PAR ZAUDĒJUMIEM
(95)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka daži zaudējumu rādītāji pierāda pozitīvu tendenci - ražošanas apjoms palielinājies par 6 %, jaudas izmantojums palielinājies par 38 %, ieguldījumi palielinājušies par 177 %, tādējādi ļaujot uzņēmumam gūt kaut nelielu peļņu (no būtiskiem zaudējumiem 2007. gadā līdz nelielai peļņai IP). Tomēr, kā bija redzams iepriekš, vairāki rādītāji attiecībā uz ekonomisko situāciju Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās.
(96)
Pēc tam, kad viens Savienības ražotājs slēdza ražotni, pārdošanas apjoms samazinājās par 14 %. Darbinieku skaitu nācās samazināt par 4 %, un ražošanas jauda pazeminājās par 23 %. Lai gan patēriņš samazinājās tikai par 5 %, tirgus daļa samazinājās par gandrīz 9 %. Tādējādi rentabilitāte bija zema, negatīvi ietekmējot ienākumus no ieguldījumiem un naudas plūsmu, īpaši laikposmā no 2008. gada līdz IP. Rentabilitātes līmenis attiecīgajā laikposmā paaugstinājās, tomēr tas saglabājās ļoti zems IP laikā un nav pietiekams, lai uzturētu ražošanu vidēji ilgā termiņā.
(97)
Lai gan kopējais ražošanas apjoms pieauga, Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Vienlaikus imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ievērojami pieauga.
(98)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā tika nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
8. CĒLOŅSAKARĪBA
8.1. Ievads
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarītos būtiskos zaudējumus ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Turklāt papildus importa dempingam tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri varētu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radītie zaudējumi nav saistīti ar importu par dempinga cenām.
8.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(100)
Savienības skābeņskābes patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, lai gan imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm šajā periodā palielinājās par vairāk nekā 4 %. Imports par dempinga cenām visstraujāk palielinājās laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, kad tas pieauga par 54 %. Imports no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam palielināja šo valstu tirgus daļu par 25 %, kas sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos par 21 % šajā pašā periodā.
(101)
Lai gan attiecīgajā periodā importa vidējās cenas pieauga par 16 %, importa cenas IP bija vidēji par 21,9 % zemākas nekā cenas, ko bija noteicis sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs, tādējādi izdarot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un liedzot sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam iespēju paaugstināt cenas līdz rentablākam līmenim.
(102)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozarē bija vērojams būtisks pārdošanas apjoma samazinājums (- 14 %). Tomēr šis samazinājums bija daudz izteiktāks nekā pieprasījuma krišanās, un tā dēļ tirgus daļa samazinājās par 9 %. Tajā pašā laikā attiecīgo valstu tirgus daļa pieauga par 10 %. Tas norāda, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļu lielā mērā ir pārņēmis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
(103)
Tāpēc uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Savienības tirgū izraisīja lētais imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, neļāva Savienībai pielāgot pārdošanas cenas pieaugošajām izejvielu un elektroenerģijas izmaksām. Tas izraisīja tirgus daļas zaudējumu un ilgstoši zemo rentabilitāti Savienības ražošanas nozarē.
(104)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka lētā importa par dempinga cenām pieplūdumam no attiecīgajām valstīm bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
8.3. Citu faktoru ietekme
(105)
Citi faktori, kas tika pārbaudīti saistībā ar cēloņsakarību, ir pieprasījuma attīstība Savienības tirgū, izejvielu cenas, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība, attiecīgā ražojuma imports no citām valstīm, skābeņskābes izmantojums iekšējām vajadzībām ražošanas nozarē un ekonomikas krīze.
8.3.1. Pieprasījuma attīstība Savienības tirgū
(106)
Kā redzams 1. tabulā, Savienības skābeņskābes patēriņš 2008. gadā palielinājās par 24 %, taču nākamajā gadā samazinājās par 39 % un IP laikā atkal palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš ES tirgū samazinājās par 5 %. Savienības ražošanas nozare šajā pašā periodā zaudēja tirgus daļu.
(107)
Lai gan izmeklēšanā noskaidrojās, ka importu no attiecīgajām valstīm arī ietekmēja pieprasījuma samazinājums Savienības tirgū 2009. gadā, tomēr jāatzīmē, ka eksportētājiem no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā izdevās palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, izdarot cenu spiedienu uz tirgu ar importu par dempinga cenām.
(108)
Tāpēc provizoriski uzskata, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos ir izraisījis nevis pieprasījuma kritums, bet gan importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm un attiecīgo valstu eksportētāju izraisītais cenu samazinājums. Pat ja pieprasījuma samazināšanās veicināja zaudējumus, tā nevarēja izmainīt cēloņsakarību starp radītajiem būtiskajiem zaudējumiem un importa par dempinga cenām palielināšanos.
8.3.2. Galvenās izejvielas cenas
(109)
Kā norādīts 8. tabulā, vidējās ražošanas izmaksas bija samērā stabilas, lai arī galvenās izejvielas (cukura) izmaksas strauji pieauga. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecībā uz sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja ražošanas izmaksām nebija novērojama tāda pati tendence kā attiecībā uz izmaiņām cenās, par kādām bija nopērkama viena no galvenajām izejvielām skābeņskābes ražošanai. Cukura vidējo cenu pieaugums attiecīgajā periodā bija straujš (par 50 %), taču tā ietekmi mazināja sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja ieguldījumi ražošanas procesa uzlabošanai. Tāpēc kopumā neto ietekme bija ražošanas izmaksu samazinājums par 12 %. Tomēr, kā redzams 7. tabulā, vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā pieauga par 31 %. Tika konstatēts, ka eksportētāji attiecīgajās valstīs saskārās ar tādiem pašiem ekonomiskiem nosacījumiem attiecībā uz izejvielu cenu izmaiņām, jo attiecībā uz vienības importa cenām bija novērojama tāda pati tendence kā uz sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vienības pārdošanas cenām, tikai zemākā līmenī.
(110)
Ja nebūtu zaudējumus radošā dempinga, varētu sagaidīt, ka cenas tiktu regulāri pielāgotas, atspoguļojot izmaiņas dažādos ražošanas izmaksu elementos. Tomēr tas nenotika. Sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs nevarēja sasniegt stabilo peļņas normu, kas nepieciešama šim kapitālietilpīgajam ražotājam, un tā naudas plūsma arī samazinājās.
(111)
Līdz ar to var provizoriski uzskatīt, ka tāds imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kas samazināja sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas, samazināja arī cenas Savienības tirgū un neļāva sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam palielināt pārdošanas cenas, lai segtu savas izmaksas vai lai sasniegtu pieņemamu rentabilitāti.
(112)
Tā kā izejvielu cenas iespaidoja arī attiecīgo valstu eksportētājus, tika provizoriski secināts, ka izejvielu cenu paaugstinājums nevarēja ietekmēt būtiskos zaudējumus, kas attiecīgajā periodā tika nodarīti Savienības ražošanas nozarei.
8.3.3. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
13. tabula
Eksporta apjoms un vienības cenas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Eksports (t)
100
80
140
152
Vidējā eksporta cena
100
104
103
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Papildus importam par dempinga cenām kā vēl vienu zināmu faktoru, kas varēja radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja eksporta rādītājus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējamos radītos zaudējumus nesaista ar importu par dempinga cenām.
(114)
Analīzē tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja eksporta pārdošanas apjoms nesaistītām personām veidoja nozīmīgu daļu (apmēram 30 %) no tā kopējā pārdošanas apjoma. Attiecīgajā periodā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja eksporta apjoms palielinājās par 52 %, savukārt eksportētās vienības cena ievērojami pazeminājās pretstatā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja pārdošanas cenai Savienībā, kura būtiski pieauga. Izmeklēšanā atklājās, ka eksportam bija būtiska nozīme, lai saglabātu jaudas izmantojumu augstā līmenī nolūkā segt pastāvīgās izmaksas un ieguldījumus iekārtās. Lai gan eksportētos ražojumus pārdeva par zemākām cenām nekā ražojumus Savienības tirgū, šīs zemās cenas radīja konkurence ar skābeņskābi, ko eksportētāji no attiecīgajām valstīm pārdeva par zemām cenām eksporta tirgos. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka šis eksports nodrošināja iespēju sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam mazināt ES tirgum radītos zaudējumus, tomēr tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
8.3.4. Imports no citām trešām valstīm
(115)
Tā kā no citām valstīm, izņemot attiecīgās valstis, importa nebija, šis elements ES tirgu neietekmēja.
8.3.5. Izmantošana iekšējām vajadzībām
(116)
Kā minēts 52.-55. apsvērumā, izmantojums iekšējām vajadzībām ietver pārvedumus viena Savienības ražotāja iekšienē, lai skābeņskābi pārstrādātu oksalātos. No oksalātu pārdošanas gūtā peļņa ir ievērojama, tāpēc ražotājs varēja turpināt nodarboties ar uzņēmējdarbību, pat ja skābeņskābes ražošana bija nesusi zaudējumus. Tāpēc šis elements neveicināja būtiskos zaudējumus, kas tika nodarīti Savienības ražošanas nozarei.
8.3.6. Ekonomikas krīze
(117)
Ekonomikas krīzes dēļ 2009. gadā Savienības skābeņskābes patēriņš salīdzinājumā ar 2008. gadu samazinājās uz pusi, izraisot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu (- 40 %) un vērtības pazemināšanos (- 45 %). Tomēr, šajā periodā pazeminot cenas par apmēram 5 %, ražošanas nozare varēja iegūt tirgus daļu (11 %), tādējādi mazinot krīzes negatīvo ietekmi. Ražošanas nozare 2009. gadā darbojās gandrīz bez zaudējumiem.
(118)
Lai gan ekonomikas krīze 2008.-2009. gadā varēja būt viens no iemesliem, kāpēc Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji bija tik zemi, kopumā tās ietekme nebija tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
8.4. Secinājums par cēloņsakarību
(119)
Iepriekš minētā analīze uzskatāmi pierāda, ka attiecīgo valstu pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās. Turklāt tika konstatēts, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas IP bija ievērojami zemākas (gandrīz par 22 %) par cenām, kuras Savienības ražošanas nozare bija noteikusi attiecīgajam ražojumam Savienības tirgū.
(120)
Neraugoties uz to, ka pieprasījums Savienības tirgū attiecīgajā periodā kopumā pazeminājās, attiecīgo valstu lētā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa pieauga. Importa tirgus daļas pieaugums sakrita ar negatīvajām izmaiņām Savienības ražošanas nozares tirgus daļā šajā pašā periodā. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa galvenie rādītāji attīstījās negatīvi, kā izklāstīts iepriekš.
(121)
Pieprasījuma samazināšanās Savienības tirgū 2009. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbību. Tomēr kopumā nevarētu uzskatīt, ka šo un citu faktoru ietekme bija tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
(122)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no zaudējumus radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgām valstīm Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
9. SAVIENĪBAS INTERESES
9.1. Ievadpiezīme
(123)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
9.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(124)
Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji, kuriem ir rūpnīcas dažādās Savienības dalībvalstīs un kuri tieši nodarbina 30-50 cilvēkus, kas ir iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā.
(125)
Viens no diviem Savienības ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu, taču nesniedza papildu informāciju un nesadarbojās izmeklēšanā.
(126)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tiek atgādināts, ka būtiskākie zaudējumu rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni bija skarti īpaši tādi ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību saistīti zaudējumu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi netiks noteikti, skābeņskābes nozares atgūšanās nebūs tik ievērojama, lai Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija būtiski uzlabotos; tā var turpināt pasliktināties.
(127)
Sagaidāms, ka, nosakot pasākumus, tiks atjaunoti efektīvas un godīgas konkurences apstākļi Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot skābeņskābes cenas tā, lai tās atspoguļotu ražošanas izmaksas. Sagaidāms, ka šo pasākumu noteikšana varētu nodrošināt Savienības ražošanas nozarei iespēju vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, labvēlīgi ietekmējot tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti nākotnē.
(128)
Tāpēc tika secināts, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
9.3. Importētāju intereses
(129)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no astoņiem nesaistītiem importētājiem. Trīs no minētajiem importētājiem importēja tikai nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un varēja pārnest cenu pieaugumu uz saviem klientiem. Daži no importētājiem norādīja, ka antidempinga maksājumu noteikšanas gadījumā viņi varētu izvērtēt iespēju izņemt minēto ražojumu no sava produkcijas klāsta.
(130)
Ceturtais importētājs apgalvoja, ka tā klienti varētu izmantot režīmu “ievešana pārstrādei” attiecībā uz visiem saviem galaproduktiem, kuru ražošanas procesā izmanto skābeņskābi un kuri atkārtoti eksportēti ārpus ES. Līdz ar to antidempinga pasākumi šo importētāju būtiski neietekmētu.
(131)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka noteiktie pasākumi kopumā importētājus būtiski neietekmētu. Kopumā skābeņskābes peļņas norma importētājiem ir samērā augsta, un tie cer, ka cenu pieaugumu būs iespējams pārnest uz pircējiem.
9.4. Lietotāju intereses
(132)
Sadarbībā iesaistītie lietotāji veidoja 22 % no Savienības skābeņskābes patēriņa IP. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka, veicot ES interešu pārbaudi attiecībā uz lietotājiem, ir lietderīgi nodalīt nerafinētu skābeņskābi un rafinētu skābeņskābi. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražošanas nozares daļa ražo nerafinētu skābeņskābi, savukārt cits ES ražotājs, kurš nesadarbojās, ražo rafinētu skābeņskābi, ko izmanto galvenokārt farmācijas un pārtikas nozarē, kā arī smalka metāla pulvera ieguvē.
(133)
Nerafinētas skābeņskābes lietotāji uzskatīja, ka pasākumu noteikšana izraisītu cenu pieaugumu sadarbībā iesaistītajā Savienības ražošanas nozares daļā, ko pārstāv vienīgais ES piegādātājs. Tomēr lietotāji pieminēja arī to, ka nebūtu vēlams būt pilnībā atkarīgiem no ārvalstu importa.
(134)
Lietotāji, kas ražo tīrīšanas un balināšanas līdzekļus, skābeņskābi kā izejvielu izmanto nedaudz, un tie dempinga maksājumu izraisīto cenu pieaugumu varētu pārnest uz klientiem vai, kur tas ir iespējams, varētu mainīt savu ražojumu formulas, lai aizstātu skābeņskābi ar citiem ražojumiem.
(135)
Lietotājiem, kuri ražo spodrināšanas līdzekļus, skābeņskābe ir izejviela, kas veido lielāko daļu izmaksu, un to nevar aizstāt ar citu ražojumu. Minētie lietotāji cenu pieaugumu, visticamāk, nevarētu pilnībā pārnest uz klientiem, jo pastāv konkurence ar ražotājiem ārpus ES. Tomēr tie 95 % savas produkcijas eksportē ārpus ES un varētu pieprasīt atlīdzināt veiktos maksājumus saskaņā ar sistēmu “ievešana pārstrādei”.
(136)
Lietotājiem, kas izmanto skābeņskābi citām vajadzībām, piemēram, atkārtoti pārstrādājot metāllūžņus, izmaksas par skābeņskābi veido ievērojamu daļu no kopējām ražošanas izmaksām par galaproduktu, kurā izmanto skābeņskābi. Galaprodukta tirgus ir ļoti nepastāvīgs. Skābeņskābi ražošanas procesā nevar aizstāt ar citu ražojumu. Lielākais Savienības metāllūžņu pārstrādātājs skābeņskābi šobrīd iepērk no Savienības ražotājiem. Ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, ražošanas nozare varēs izlemt, vai (un par cik) ir jāpaaugstina cenas, lai gūtu labumu no maksājumu noteikšanas. Tāpēc pasākumu noteikšanas ietekme uz šo lietotāju nav skaidra. Tomēr, ņemot vērā to, ka šā lietotāja peļņa no galaprodukta pārdošanas šobrīd ir zema, jebkuram cenas palielinājumam būs negatīva ietekme, ja uzņēmums šo cenas pieaugumu nespēs pārnest.
(137)
Rafinētu skābeņskābi cita starpā izmanto atsevišķu metālu pulvera ražošanā. Izmaksas par skābeņskābi veido ievērojamu daļu no kopējām ražošanas izmaksām. Šajā procesā skābeņskābi nevar aizstāt ar citu ražojumu. Tomēr peļņa šajā nozarē var būt ievērojama. Tā kā šajā nozarē ir ierasts slēgt ikgadējus līgumus, īstermiņā cenu pieaugumu pārnest nebūs vienkārši. Tomēr, ņemot vērā, ka zemākā piedāvātā maksājuma likme ir 14,6 % un ka tiek gūta liela peļņa, īstermiņā cenu paaugstinājumu varētu absorbēt.
(138)
Viens no lietotājiem apgalvoja, ka saražotās rafinētās skābeņskābes apjoms nav pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Šajā saistībā tika konstatēts, ka Savienībā gadā saražotais rafinētās skābeņskābes apjoms ir par 1 000-2 000 tonnām mazāks nekā patēriņš. Ņemot vērā tādu galaproduktu eksporta apjomu, kuru ražošanas procesā izmanto rafinētu skābeņskābi, lietotāji, kas to vēlas, jebkurā gadījumā varētu darboties saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”.
9.5. Secinājums par Savienības interesēm
(139)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
10. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
10.1. Zaudējumu novēršanas līmenis
(140)
Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(141)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma summa, kas nepieciešama Savienības ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu novēršanai.
(142)
Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama zaudējumus radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē ir pamatoti iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka peļņa, ko varētu gūt apstākļos, kad nepastāv imports par dempinga cenām, ir 8 % no apgrozījuma un ka šo peļņas normu var uzskatīt par atbilstošu minimālo normu, ko varētu sasniegt Savienības ražošanas nozarē, ja nebūtu zaudējumus radošā dempinga.
(143)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, tika aprēķināta līdzīgā ražojuma cena, kas nerada zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Cena, kas nerada zaudējumus, tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 8 % apmērā.
(144)
Tad tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, katra ražojuma veida vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR un Indijas ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada zaudējumus un kas noteikta ražojumu veidiem, kurus Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū IP laikā. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības.
10.2. Pagaidu pasākumi
(145)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR un Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(146)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas paredzētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu ĶTR un Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi - konkrētās minētās juridiskās personas. Attiecībā uz importētiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, šīs likmes nevar izmantot; uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(147)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) jānosūta Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Attiecīgā gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.
(148)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
(149)
Konstatētās dempinga un zaudējumu starpības ir šādas:
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
(%)
Zaudējumu starpība
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
50,7
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Visi pārējie uzņēmumi
52,2
66,3
11. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(150)
Jebkurš ĶTR skābeņskābes ražotājs eksportētājs, kurš vēl nav pieteicies, uzskatot, ka tas neatbilst ne TER, ne AR kritērijiem, bet kurš uzskata, ka tam būtu jāpiemēro atsevišķa maksājuma likme, tiek aicināts pieteikties Eiropas Komisijā desmit dienu laikā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).
(151)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu.
(152)
Šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tādas Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu, ko ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu maksājums
(%)
Taric papildu kods
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
B999
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Visi pārējie uzņēmumi
52,2
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. oktobrī