РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 7. marts)
par valsts atbalstu Nr. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1369)
(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/246/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā attiecībā uz atbalstu C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un ņemot vērā viņu piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
2009. gada 17. jūlijā Rumānija paziņoja par šādiem diviem atbalsta pasākumiem (turpmāk „paziņojums”), kas paredzēti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (turpmāk „Oltchim” vai „uzņēmējsabiedrība”): i) to parādsaistību pārvēršana akciju kapitālā, kuras Oltchim bija pret valsts iestādēm RON 538 miljonu apmērā (aptuveni EUR 128 miljoni (3)), un ii) valsts garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus lielā komerciālā aizdevuma. Tiesiskās noteiktības apsvērumu dēļ Rumānija paziņoja par šiem valsts atbalsta pasākumiem, apgalvojot, ka tie neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(2)
Pirms šā paziņojuma sniegšanas PCC SE (turpmāk „PCC”), kas ir uzņēmējsabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Dīsburgā, Vācijā, un kura pašlaik ir īpašniece Oltchim mazākuma akciju daļai 18,31 % apmērā, 2008. gada 10. aprīlī iesniedza oficiālu sūdzību, apgalvojot, ka plānotā parāda pārvēršana akciju kapitālā ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu.
(3)
Pēc sūdzības reģistrācijas Komisija apmainījās ar korespondenci un informāciju ar Rumānijas iestādēm, Oltchim un sūdzības iesniedzēju un vairākas reizes tikās ar Rumānijas iestādēm un Oltchim pārstāvjiem, no vienas puses, un sūdzības iesniedzēja pārstāvjiem, no otras puses.
(4)
Komisija 2009. gada 15. septembrī attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk „lēmums par procedūras uzsākšanu”). 2009. gada 3. novembrī Rumānija iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(5)
Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 29. decembrī (4). Ar 2009. gada 21. decembra vēstulēm Komisija uzaicināja astoņas uzņēmējsabiedrības, kuras, būdamas Oltchim konkurentes, bija potenciāli ieinteresētas tiesvedībā, iesniegt savas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(6)
Komisija saņēma piezīmes no piecām trešām personām - ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Vestolit GmbH & Co. KG (turpmāk „Vestolit”), ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Ineos ChlorVinyls (turpmāk „Ineos”), ar 2010. gada 27. janvāra un 2010. gada 28. janvāra vēstulēm no divām uzņēmējsabiedrībām, kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti (turpmāk „I anonīmā persona” un „II anonīmā persona”), un ar 2010. gada 29. janvāra vēstuli no Virgil Bestea kunga, kurš ir fiziska persona.
(7)
Ar 2010. gada 2. marta vēstuli šīs piezīmes tika nosūtītas Rumānijai. Uz iepriekšminētajiem trešo personu apsvērumiem Rumānija atbildēja ar 2010. gada 8. aprīļa vēstuli.
(8)
Sestā trešā persona - ieguldījumu fondu kontrolakciju sabiedrība Firebird Management LLC (turpmāk „Firebird”), kam attiecīgajā brīdī piederēja 1,328 % Oltchim akciju - ar 2010. gada 27. maija un 2010. gada 8. jūlija vēstulēm iesniedza informāciju un piezīmes. Ar 2010. gada 25. jūnija un 2010. gada 27. jūlija vēstulēm Firebird piezīmes attiecīgi tika nosūtītas Rumānijai.
(9)
PCC - sūdzības iesniedzējs - informāciju par lietu iesniedza ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 6. maiju, 2010. gada 18. maiju, 2010. gada 19. maiju, 2010. gada 28. maiju, 2010. gada 13. jūniju, 2010. gada 18. jūniju, 2010. gada 22. jūliju, 2010. gada 6. augustu, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 18. oktobri, 2011. gada 9. aprīli un 2011. gada 14. aprīli. Papildus šai sniegtajai informācijai PCC nosūtīja daudz ar lietu saistītas informācijas, tostarp galvenokārt dažādus avīžrakstus un citu lielākoties publiski pieejamu informāciju.
(10)
Turklāt 2010. gada 21. septembrī, 2011. gada 22. februārī, 2011. gada 28. februārī, 2011. gada 26. jūlijā un 2011. gada 28. oktobrī I anonīmā persona un II anonīmā persona (personas, kuras arī iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu un kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti) iesniedza turpmāku informāciju.
(11)
Iepriekš (9) un (10) apsvērumā minētās piezīmes, ja tajās bija jauna informācija un apgalvojumi un ja tās attiecās uz pašreizējo procedūru, Komisija Rumānijai nosūtīja ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 25. jūniju, 2010. gada 2. augustu, 2010. gada 9. septembri, 2010. gada 22. septembri, 2010. gada 20. oktobri un 2011. gada 23. novembri.
(12)
Rumānija atbildēja uz papildu piezīmēm, kas tika iesniegtas ar vēstulēm, kuras datētas ar 2010. gada 30. jūliju, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 12. oktobri, 2010. gada 26. oktobri, 2010. gada 23. novembri un 2011. gada 7. decembri. Rumānija arī iesniedza papildu informāciju saistībā ar šo lietu ar vēstulēm, kas datētas ar 2011. gada 29. martu, 2011. gada 14. aprīli, 2011. gada 27. jūliju, 2011. gada 9. septembri un 2011. gada 21. septembri.
(13)
Pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras uzsākšanu, Briselē notika vairākas sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas struktūrvienību un Rumānijas iestāžu pārstāvji (sanāksmes notika 2010. gada 30. jūnijā, 2010. gada 15. jūlijā, 2011. gada 19. maijā un 2011. gada 12. septembrī). Komisijas struktūrvienību pārstāvji vairākas reizes tikās arī ar sūdzības iesniedzēja, PCC, pārstāvjiem.
(14)
Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānijas iestādes atsauca savu 2009. gada 17. jūlija paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 424 miljonu apmērā. Rumānijas iestādes arī informēja Komisiju par to, ka tās uztur savu paziņojumu attiecībā uz parāda pārvēršanu akciju kapitālā.
(15)
2011. gada 10. augustā Rumānijas valdība apstiprināja memorandu, ar kuru noteica Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrijas, AVAS (5) un Oltchim pārstāvju pilnvarojumu starp AVAS un Oltchim privāttiesību jomā pieņemt konvenciju, kurā uzņēmējsabiedrība atzītu procentus, kas tika uzkrāti par valsts parādu kopš 2007. gada 1. janvāra.
(16)
Ar 2011. gada 9. septembra vēstuli Rumānijas iestādes paziņoja, ka Oltchim un AVAS gatavojās noslēgt iepriekšminēto konvenciju privāttiesību jomā un ka AVAS varētu akciju kapitālā pārvērst ne tikai parāda pamatsummu, bet arī šādi uzkrātos procentus.
(17)
2011. gada 21. oktobra vēstulē Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja par Rumānijas valdības ciešo apņemšanos pilnībā privatizēt Oltchim, tostarp visu akciju daļu, kas valsts iestādēm uzkrājās pēc parāda pārvēršanas. Paziņojumu par privatizāciju bija paredzēts publiskot 2012. gada marta beigās, un privatizācija bija jāpabeidz līdz 2012. gada maija beigām. Jaunais Rumānijas premjerministrs Mihai-Răzvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos.
(18)
Ar 2011. gada 12. oktobra un 2011. gada 23. decembra vēstulēm Rumānija iesniedza papildu piezīmes un informāciju.
(19)
17. un 18. apsvērumā minētās vēstules liecina, ka Rumānija mainīja paziņojumu par 1. pasākumu, nosakot, ka pēc tam, kad notikusi pret valsts iestādēm esošo parādsaistību RON 538 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, jāveic visas valstij piederošās Oltchim akciju daļas privatizācija un ka parāda pārvēršana ir jāvērtē, ņemot vērā pēc tam veicamo privatizāciju.
II. LIETAS APSTĀKĻI
II.1. Uzņēmējsabiedrība
(20)
Oltchim ir liels Rumānijas naftas ķīmijas produktu ražotājs, kurš ražo polivinilhlorīdu, nātrija hidroksīdu, hloru, DOP (dioktilftalātu) un poliētera poliolus. Uzņēmējsabiedrības galvenais produkts ir polivinilhlorīds (pašlaik aptuveni 37,5 % no kopējās produkcijas), un tās ES tirgus daļa 2008. gadā bija 2,1 % (6). Oltchim ir viena no lielākajām naftas ķīmijas produktu uzņēmējsabiedrībām Rumānijā un Eiropas dienvidaustrumos, un tā ražo 40 galveno ķīmisko produktu 78 veidus. Aptuveni 80 % no savas produkcijas uzņēmējsabiedrība eksportē uz Eiropas valstīm un uz ārpus Eiropas esošām valstīm.
(21)
Oltchim ir galvenais darba devējs rūpniecības nozarē Rumānijas Vilčas (Vâlcea) reģionā, kas ir reģions, kurš saņem atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2011. gada 15. oktobrī darbaspēku veidoja 3 470 cilvēku (7). Ņemot vērā pašreizējo sarežģīto finanšu stāvokli, uzņēmējsabiedrība 2011. gada decembrī uz laiku atlaida 1 000 darbinieku un 2012. gada janvārī - vēl 993 darbiniekus (8).
(22)
Uzņēmējsabiedrība darbību uzsāka 1966. gadā, tika reorganizēta 1990. gadā un 1997. gadā tika iekļauta Rumānijas fondu biržas sarakstā. Rumānijas valstij (pašlaik ar Ekonomikas ministrijas starpniecību) pieder uzņēmējsabiedrības akciju kontrolpakete 54,8 % apmērā. Galvenais mazākuma akcionārs, kuram pieder akciju daļa 18,31 % apmērā, ir PCC, kas šajā procedūrā ir sūdzības iesniedzējs un kam arī pieder Rokita SA, Oltchim konkurents Polijā. Pārējās uzņēmējsabiedrības akcijas pieder Nachbar Services Ltd (14,02 %), dažādām fiziskām personām (11,04 %) un citām juridiskām personām (1,81 %).
II.2. Notikumi pirms Rumānijas pievienošanās ES
II.2.1 Valsts parāda rašanās
(23)
Lai modernizētu ražošanas līniju, laikposmā no 1992. gada līdz 2008. gadam Oltchim pavisam kopā veica ieguldījumus par aptuveni EUR 371 miljonu, (EUR 118,8 miljoni no šīs summas tika ieguldīti no 2007. gada līdz 2008. gadam). Saistībā ar dažiem no šiem ieguldījumiem Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam noslēdza līgumus par 12 komerciālu aizdevumu sēriju, kopumā aizņemoties aptuveni DEM 171 miljonu un USD 60 miljonus. Aizdevumu nodrošinājums bija valsts garantijas, ko sniedza Finanšu ministrija.
(24)
Tā kā Oltchim nevarēja atmaksāt aizņēmumus, bankas pieprasīja valsts garantijas, sākot ar 1999. gada novembri.
(25)
No 1999. gada līdz 2002. gadam Finanšu ministrija veica maksājumus saskaņā ar pieprasītajām garantijām. Tā piemēroja nozīmīgus procentus un soda naudas par šādi samaksātām summām saskaņā ar valsts garantijām, kas darbojās no 1999. gada līdz 2002. gadam, likmēm svārstoties no 0,15 % līdz 0,3 % dienā, t. i., no 54 % līdz 110 % gadā (9).
(26)
Līdz 2002. gada jūnijam parādsaistības, ko Oltchim saistībā ar valsts garantijām uzkrāja pret Finanšu ministriju, kā arī procenti un piemērotās soda naudas bija sasniegušas RON 303 miljonus (aptuveni EUR 72 miljoni). Minētajā datumā šo summu Finanšu ministrija nodeva AVAS (10) - Rumānijas aģentūrai, kuras pienākums ir atgūt valsts parādu -, un parāds tika konsolidēts USD, lai hiperinflācijas apstākļos saglabātu parāda vērtību, kura pēc konsolidēšanas sasniedza USD 91 miljonu.
(27)
Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem (GEO 51/1998) AVAS nebija īpaši pilnvarota piemērot procentus un soda naudas valsts parādam, kurš AVAS bija jāatgūst no debitoru uzņēmējsabiedrībām.
II.2.2 Parāda pārvēršana 2003. gadā
(28)
Pirmais mēģinājums privatizēt uzņēmējsabiedrību bija 2001. gadā, kad AVAS vienojās ar Exall Resources un noslēdza ar to līgumu par valstij piederošās uzņēmējsabiedrības akciju daļas pārdošanu. Pārdošanas līgums tika lauzts, jo pircējs nespēja izpildīt pienākumu veikt maksājumu un garantēt tehnoloģiju/vides ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā.
(29)
Otrs mēģinājums privatizēt Oltchim bija 2003. gada oktobrī, kad Rumānijas privatizācijas aģentūra APAPS publicēja paziņojumu par valstij piederošās akciju daļas pārdošanu. Iespējamie ieguldītāji tika informēti par to, ka valsts parāds tiks pārvērsts akciju kapitālā, lai palielinātu uzņēmējsabiedrības pievilcību iespējamo ieguldītāju acīs.
(30)
Tomēr, ņemot vērā to, ka iespējamais ieguldītājs (Rompetrol) un mazākuma akcionāri Rumānijas tiesās apstrīdēja 2003. gadā paredzamo parāda pārvēršanu, privatizācijas piedāvājums tika atsaukts 2003. gada novembra sākumā. Neraugoties uz to, 2003. gada novembrī AVAS parāds USD 95 miljonu apmērā (t. i., nodotā summa USD 91 miljona apmērā un turpmākie maksājumi, ko Finanšu ministrija veica garantiju izmantošanas laikā un nodeva AVAS kopš 2002. gada jūnija), kas bija līdzvērtīgs RON 322 miljoniem, tika pārvērsts akciju kapitālā saskaņā ar Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu (valsts pārstāvjiem bija balsu vairākums). Tādējādi valsts īpašumā esošā Oltchim akciju daļa pieauga no 53,26 % līdz 95,73 %.
(31)
2005. gada novembrī tirdzniecības tiesa, kas atrodas Vilčā, atcēla Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu par parāda pārvēršanu, savu nolēmumu pamatojot ar to, ka parāda pārvēršana tika veikta, neatļaujot mazākuma akcionāriem piedalīties kapitāla palielināšanā.
(32)
2006. gada jūnijā Rumānijas valdība pieņēma ārkārtas rīkojumu (11), ar kuru pilnvaroja valsts pārstāvjus Oltchim akcionāru pilnsapulcē balsot tā, lai netiktu apstrīdēts tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pirmā pārvēršana, un veikt darbības, kas nepieciešamas, lai atceltu parāda pārvēršanu. Tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pārvēršana, stājās spēkā 2006. gada augustā. Akciju kapitāla faktiskais samazinājums notika 2007. gada novembrī. Parādu, ko radīja parāda pārvēršanas atcelšana, no jauna iegrāmatoja vēsturiskajā vērtībā - USD 95 miljoni -, kas ir vienāda ar RON 317 miljoniem.
II.2.3 Turpmāk uzkrātais parāds
(33)
Pēc parāda pirmās nodošanas AVAS, kas notika 2002. gada jūnijā, laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim Finanšu ministrija veikt maksājumus saistībā ar valsts garantijām, kuru darbība sākās 1999. gada novembrī. Laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam, kad vēl spēkā bija 2003. gadā notikusī parāda pārvēršana, kopējā to papildu maksājumu summa, kurus Finanšu ministrija veica saistībā ar darbību uzsākušām garantijām, sasniedza RON 191 miljonu. Īstenojot konvenciju, kas 2002. gada jūnijā tika noslēgta starp Finanšu ministriju un AVAS attiecībā uz valsts parāda nodošanu, Finanšu ministrija nodeva AVAS arī visus šos debitoru parādus, pēc faktiskajiem saistībā ar garantijām veicamajiem maksājumiem veicot secīgas iemaksas. AVAS šos debitoru parādus arī konsolidēja USD, un to summa 2006. gadā sasniedza USD 60 miljonus.
(34)
Tādējādi 2007. gada 1. janvārī, dienā, kad Rumānija pievienojās ES, Oltchim kopējās parādsaistības pret AVAS sasniedza USD 60 miljonus (12).
II.3. Notikumi pēc Rumānijas pievienošanās ES
II.3.1 Parāda attīstība
(35)
Kopš 2007. gada 1. janvāraOltchim veica visus maksājumus saistībā ar ārējiem aizņēmumiem. Finanšu ministrija vairs neveica nekādus papildu maksājumus saskaņā ar valsts garantijām.
(36)
2007. gada novembrī Oltchim pārskatos tika uzrādīta parāda pārvēršanas atcelšanas summa - USD 95 miljoni -, un tā tika pieskaitīta USD 60 miljoniem, kas bija saistīti ar turpmākiem maksājumiem, un tā rezultātā valsts parāda kopējā summa bija USD 155 miljoni (RON 508 miljoni). Šis valsts parāds USD 155 miljonu apmērā Oltchim pārskatos ir uzrādīts RON (t. i., RON 508 miljoni). Šis USD izteiktais parāds kopš tā laika Oltchim pārskatos tiek uzrādīts RON, un summa Rumānijas valūtā saglabājās nemainīga, jo katrā jaunā pārskata sniegšanas periodā uzņēmējsabiedrība bilancē ziņoja vēsturisko RON vērtību (13), kura vienmēr bija augstāka nekā vēlāk piemērotā vērtība, jo laika gaitā RON vērtība pret USD pieauga.
(37)
Izņēmuma veidā atkāpjoties no vispārējā noteikuma, ko paredz GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), un pamatojoties uz valdības Ārkārtas rīkojuma Nr. 45/2006 2. punkta 2. apakšpunktu (turpmāk „GEO 45/2006”), AVAS, izmantojot USD noguldījumiem noteikto viena gada LIBOR (14), 2007. gadā Oltchim debitoru parādiem, kurus Finanšu ministrija nodeva AVAS un uz kuriem attiecās 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, piemēroja procentu maksājumus RON 29,9 miljonu apmērā par laikposmu no 2003. gada līdz 2006. gadam.
(38)
Tāpēc, sākot ar 2007. gada novembri, kopējā summa, ko Oltchim bija parādā AVAS, sasniedza RON 538 miljonus, t. sk. USD 155 miljoni (RON 508 miljoni) un RON 29 miljoni. Turpmāk šajā lēmumā tiks minēts parāds RON, jo paziņotā parāda pārvēršana arī ir izteikta RON.
II.3.2 Parāda otrā pārvēršana
(39)
2007. gada janvārī Rumānijas parlaments saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007 apstiprināja GEO 45/2006, ar kuru AVAS tika pilnvarota atcelt parāda pirmo pārvēršanu un īstenot parāda otro pārvēršanu, šajā reizē ņemot vērā arī mazākuma akcionāru prioritārās tiesības.
(40)
Tomēr pret šo otro mēģinājumu pārvērst parādu akciju kapitālā iebilda jaunais lielākais mazākuma akcionārs PCC, kurš atteicās piedalīties darījumā.
(41)
PCC par EUR 7,5 miljoniem iegādājās Oltchim akciju daļu 1,2 % apmērā 2007. gada maijā, t. i., pēc datuma, kad stājās spēkā valsts tiesas nolēmums, ar kuru atcēla parāda pirmo pārvēršanu, jo ne Oltchim, ne Rumānijas iestādes šo nolēmumu nepārsūdzēja. Kad parāda pārvēršanas atcelšana tika veikta uzņēmējsabiedrības pārskatos, PCC īpašumā esošā akciju daļa mainījās no 1,2 % uz 12 % (15).
(42)
2008. gada aprīlī PCC iesniedza Komisijai sūdzību, kurā apgalvoja, ka parāda pārvēršana ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu (sk.2 apsvērumu).
(43)
Lai nodrošinātu atbilstību LESD 108. panta 3. punktam, Rumānijas iestādes nolēma nodrošināt, lai pirms parāda otrās pārvēršanas Komisija būtu veikusi pārbaudes, un paziņoja par pasākumu.
II.4. Oltchim pašreizējais stāvoklis
(44)
Rumānijas iestādes apgalvo, ka pēc tam, kad 2006. gadā tika atcelta 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, tās 2006. un 2008. gadā atkal mēģināja privatizēt šo uzņēmējsabiedrību ar parādu. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto neviens ieguldītājs nebija ieinteresēts veikt pirkumu ar šādiem noteikumiem.
(45)
Turklāt saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto kopš 2008. gada uzņēmējsabiedrībai ir bijušas šādas problēmas: i) galvenā piegādātāja Arpechim veiktās svarīgāko izejmateriālu piegādes pārtraukšana; ii) negatīvā ietekme uz uzņēmējsabiedrības neto aktīviem, kuru radīja 2003. gadā veiktās parāda pārvēršanas atcelšana un nozīmīgā parāda atjaunošana 2007. gada novembrī; iii) uzņēmējsabiedrības zemā kapitalizācija, ko radīja arī parāda pārvēršanas atcelšana; un visbeidzot iv) globālās finanšu un ekonomiskās krīzes ietekme.
(46)
2008. finanšu gadā Oltchim zaudējumi no saimnieciskās darbības bija RON 71 miljons (EUR 17 miljoni), neto zaudējumi - RON 226 miljoni (EUR 54 miljoni) un uzkrātie zaudējumi - RON 1,367 miljardi (EUR 325 miljoni). Pēc tam, kad 2008. gada novembrī tika slēgts galvenais etilēna piegādātājs Arpechim, uzņēmējsabiedrība darbojās ar 45 % jaudu un aptuveni viena trešdaļa no personāla tika uz laiku atlaista.
(47)
2008. gada beigās tās Oltchim akcijas, kuras līdz tam laikam bija AVAS īpašumā, tika nodotas Ekonomikas ministrijai.
(48)
2009. gada decembrī Oltchim iegādājās sava kādreizējā piegādātāja Arpechim aktīvus (etilēna iekārtu) par EUR [0]-[10] (16) un samaksāja par tā krājumiem EUR [10]-[20] miljonus. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvojumiem iegāde tika finansēta no klientu avansa maksājumiem. Arpechim darbību atsāka 2011. gada maijā.
(49)
2009. gada 31. decembrīOltchim 2009. gada finanšu pārskati parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 26 miljoni (RON 109 miljoni), neto zaudējumi -EUR 52,4 miljoni (RON 220 miljoni), uzkrātie zaudējumi - EUR 377 miljoni (RON 1,584 miljardi) un negatīvais pašu kapitāls - EUR 112 miljoni (RON 469 miljoni).
(50)
2010. gada 31. decembrīOltchim finanšu pārskati parādīja, ka peļņa no saimnieciskās bija EUR 56 miljoni, neto peļņa - EUR 32 miljoni (RON 220 miljoni) un uzkrātie zaudējumi - EUR 383 miljoni. Darbības un neto rezultāts bija pozitīvs tāpēc, ka Arpechim aktīvi, kas tika iegādāti par EUR [0]-[10], tika pārvērtēti EUR [80]-[100] miljonu vērtībā, un starpība tika iegrāmatota kā guvums no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā.
(51)
2011. gada 30. jūnijāOltchim sešu mēnešu finanšu pārskats (17) parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 7,4 miljoni un neto zaudējumi - EUR 17,4 miljoni, uzkrātie zaudējumi - EUR 401 miljons un negatīvais pašu kapitāls - EUR 358 miljoni (neņemot vērā parādsaistības pret AVAS).
III. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(52)
2009. gada 15. septembrī Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanu saistībā ar diviem Oltchim paredzētajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Rumānija paziņoja 2009. gada jūlijā:
-
1. pasākums: parāda pārvēršana par kopējo summu RON 538 miljoni (aptuveni EUR 128 miljoni) un
-
2. pasākums: akcionāru garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus liela komerciāla aizdevuma turpmākiem ieguldījumiem modernizācijas veikšanai. (Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānija atsauca savu paziņojumu par 2. pasākumu.)
(53)
Komisija apšaubīja, vai paziņotā atbalsta pakete nepiešķīra uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības un neveidoja valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē pretēji Rumānijas apgalvojumiem.
(54)
Turklāt lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīts, ka iespējamais turpmākais valsts atbalsts ir tas, ka kopš 2007. gada 1. janvāra valsts nebija piemērojusi procentus un/vai soda naudas saistībā ar neatmaksāto valsts parādu (identificēts kā 3. pasākums).
(55)
Visbeidzot, Komisija apšaubīja, ka pasākumi var tikt atzīti par saderīgiem ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, ja tiktu konstatēts, ka tie ietver valsts atbalstu.
IV. RUMĀNIJAS PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(56)
Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Rumānijas iestādes turpināja apgalvot, ka neviens no trim pasākumiem nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo Rumānijas valsts rīcība bija saderīga ar tirgus principiem.
(57)
Jo īpaši Rumānija uzstāja, ka paziņotie pasākumi (parāda pārvēršana un akcionāru garantija) būtu nodrošinājuši, ka Oltchim atkal kļūst rentabla, atrisinot zemās kapitalizācijas problēmu un sniedzot līdzekļus, kas nepieciešami izaugsmes stratēģijai. Turklāt Rumānija uzsvēra, ka Komisijai jāņem vērā valsts duālā loma, esot Oltchim akcionāram un kreditoram.
(58)
Visbeidzot, Rumānija atkārtoti apgalvoja, ka 3. pasākums nav valsts atbalsts, jo valsts rīcība, neveicot iepriekšējā parāda piedziņu, bija cieši saistīta ar plānoto parāda pārvēršanu, un ka attiecībā uz šo parādu Rumānijas iestādes konsekventi rīkojās atbilstīgi tam, kā tirgus dalībnieks būtu rīkojies līdzīgā situācijā.
V. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(59)
Savās 2010. gada 26. janvāra piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vestolit izteica bažas par valsts atbalsta paketi, par kuru Rumānija paziņoja 2009. jūlijā. Vestolit sevi uzskata par Oltchim konkurenti, jo abas uzņēmējsabiedrības darbojas polivinilhlorīda ražošanā. Saskaņā ar Vestolit apgalvojumiem neviens privātais ieguldītājs nebūtu atbalstījis ieguldījumu programmu, kas pielāgota tikai novecojušas Arpechim etilēna iekārtas iegādei un remontam.
(60)
Savā 2010. gada 21. janvāra vēstulē Ineos apgalvoja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lēmumā par procedūras uzsākšanu, Oltchim, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums, un tāpēc ir maz ticami, ka Oltchim paredzētos atbalsta pasākumus, ko veica Rumānijas valsts, būtu veicis privātais ieguldītājs. Ineos arī pievērsa uzmanību tam, ka Eiropas polivinilhlorīda tirgum ir raksturīga nozīmīga pārslodze, un tāpēc jebkurš iespējams atbalsts vienam no tirgus dalībniekam var būt ar lielu kropļojošu ietekmi.
(61)
Piezīmes, ko 2010. gada 28. maijā iesniedza Firebird, satura ziņā ir līdzīgas iepriekšminēto ieinteresēto personu piezīmēm.
(62)
Cits Oltchim konkurents, I anonīmā persona, savā 2010. gada 28. janvāra vēstulē arī izteica piezīmes, kas līdzīgas Vestolit un Ineos piezīmēm. Tā arī uzsver, ka atbalsts darbības veikšanai nevar būt saderīgs ar LESD un ka Oltchim gadījumā saderībai, šķiet, nav cita pamata.
(63)
II anonīmā persona savā 2010. gada 27. janvāra vēstulē apgalvoja, ka visi atbalsta pasākumi, kas konstatēti lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir nesaderīgs atbalsts. II anonīmā persona arī atkārtoti apgalvoja, ka:
a)
valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, vēl darbojās pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc kopš pievienošanās dienas tas ir uzskatāms par jaunu atbalstu;
b)
cēlonis grūtībām, ar ko saskārās Oltchim kopš garantiju darbības sākuma 1999. gada novembrī, bija uzņēmējsabiedrības strukturālās problēmas (vāja vadība, nepareizi izvēlēta uzņēmējdarbības stratēģija, reālas un efektīvas pārstrukturēšanas trūkums);
c)
Arpechim iegāde ir pretrunā ar Oltchim uzņēmējdarbības interesēm; tā nākotnē nenesīs peļņu;
d)
maksājumi, ko Finanšu ministrija veica laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim, pamatojoties uz garantijām, kas bija sākušas darbību, parāda, ka Oltchim bija grūtības visā šajā laikposmā;
e)
Rumānija tikai vienreiz, 2001. gadā, patiesi mēģināja privatizēt uzņēmējsabiedrību, un secīgie neizdevušies privatizācijas mēģinājumi 2003. un 2006. gadā bija tikai stratēģija, lai nebūtu jāveic valsts parāda piedziņa;
f)
darbības plāns, kas bija 2009. gada jūlijā paziņotās atbalsta paketes pamatā, nebija ticams, jo īpaši attiecībā uz jutīguma analīzi un gaidāmo peļņu no ieguldījuma;
g)
valsts būtu cietusi būtiskus zaudējumus, atbalstot tik nozīmīgu ieguldījumu programmu, jo no Oltchim privatizācijas sagaidāmie ieņēmumi nebūtu seguši atbalsta pasākumu izmaksas;
h)
ņemot vērā to, ka paziņotie pasākumi ietvēra valsts atbalstu, Rumānijai vajadzēja piedāvāt Oltchim pārstrukturēšanas plānu, ļaujot novērtēt atbalsta saderīgumu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (18).
(64)
Vēlāk procedūras gaitā PCC pievērsa Komisijas uzmanību tam, ka 2010. gada jūnijā Rumānijas vides aizsardzības aģentūra piemēroja Oltchim vides soda naudu EUR 14,34 miljonu apmērā par kavētu 2009. gada CO2 sertifikātu iesniegšanu (19). Saskaņā ar PCC viedokli iespējamā soda naudas neiekasēšana bija turpmāks valsts atbalsts uzņēmējsabiedrībai. Firebird2010. gada 8. jūlija vēstulē arī pievērsta uzmanība vides soda naudu problēmai.
(65)
2010. gada oktobrī un 2011. gada oktobrī PCC arī informēja Komisiju par to, ka valsts īpašumā esošajam elektrības piegādātājam SC Electrica SA (turpmāk „Electrica”) un citiem valsts īpašumā esošajiem kreditoriem (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, sāls šķīduma un kaļķakmens piegādātājam, un SC CET Govora SA, rūpnieciskā tvaika piegādātājam) ir būtiskas pārstrukturētas prasības pret Oltchim.
VI. RUMĀNIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM
(66)
2010. gada 8. aprīļa atbildē saistībā ar ieinteresēto personu apsvērumiem Rumānija kopumā atsaucas uz paziņojumu un savām iepriekšējām piezīmēm, kas tika iesniegtas, atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(67)
Jo īpaši Rumānija apgalvoja, ka pretēji tam, ko apgalvo viena trešā persona, Arpechim naftas ķīmijas aktīvu iegāde un remonts ietver visu nepieciešamo pārstrukturēšanu un ka tas ir būtiski uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa dzīvotspējai, un ka ir gaidāms, ka integrētas Oltchim-Arpechim naftas ķīmijas vienības platformas darbība dos peļņu.
(68)
Rumānija arī atkārto savus apgalvojumus, ka darbības, kas tika veiktas, lai iekasētu pret Oltchim esošos debitoru parādus, nesniedza Oltchim nekādas priekšrocības. Visbeidzot, Rumānija arī uzstāja, ka tai bija nodoms privatizēt Oltchim.
VII. PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA ATTIECĪBĀ UZ VALSTS GARANTIJU (2. PASĀKUMS)
(69)
Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (20), dalībvalsts var atsaukt paziņojumu pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, to darot savlaicīgi, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotajam pasākumam ir atbalsta iezīmes. Šādā gadījumā Komisija procedūru izbeidz ar lēmumu, ka jautājums ir strīdīgs.
(70)
Rumānijas iestādes ir atsaukušas paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju (nodrošina 80 % no EUR 424 miljonu liela aizdevuma). Tādējādi attiecībā uz 2. pasākumu Komisijas izmeklēšana ir kļuvusi strīdīga.
VIII. RUMĀNIJAS NOSTĀJA PĒC 2. PASĀKUMA ATSAUKŠANAS
VIII.1. 1. pasākuma pārveide - Rumānijas nolūks veikt privatizāciju
(71)
2011. gada februārī tika pieprasīta ES/Starptautiskā Valūtas fonda (turpmāk „SVF”) kopēja finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes atjaunināšanu Rumānijā, akcentējot strukturālās reformas un vienlaikus uzlabojot fiskālo ilgtspējību un nostiprinot finanšu stabilitāti. 2011. gada maijā Padome pieņēma lēmumu (21) piešķirt Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā par kopējo summu līdz EUR 1,4 miljardiem. 2011. gada martā SVF apstiprināja Rumānijai jaunu rezerves vienošanos piesardzības pasākumu veidā (22). Saskaņā ar šo vienošanos SVF nodod Rumānijas rīcībā uz nākamajiem diviem gadiem finansiālo palīdzību SDR 3 090,6 miljonu (EUR 3,5 miljardu) apmērā. Finansējums ir atkarīgs no tā, vai Rumānija izpilda virkni to mērķu saistībā ar budžeta deficīta samazināšanu, kuri noteikti Rumānijas iestāžu nodomu protokolā un iekļauti Tehniskajā saprašanās memorandā (turpmāk „TSM”). TSM mērķi, cita starpā, ietver kavēto maksājumu un valstij piederošo uzņēmumu zaudējumu samazināšanu. Nodomu protokolā un 2011. gada 2. decembra TSM (23) Rumānija apņēmās līdz 2012. gada aprīļa beigām izsludināt Oltchim privatizācijas piedāvājumu.
(72)
Tas sekoja vairākiem publiskiem paziņojumiem, ko 2011. gada laikā izteica Rumānijas iestādes, deklarējot Rumānijas valdības nodomu privatizēt Oltchim.
(73)
Rumānija savu apņemšanos privatizēt Oltchim paziņoja arī Komisijai. 2011. gada 21. oktobra vēstulē, kura bija adresēta priekšsēdētāja vietniekam Joaquín Almunia, Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja, ka Rumānija ir apņēmusies līdz 2012. gada maijam pilnībā privatizēt Oltchim (tostarp akciju daļu, uz kuru tika attiecināta parāda pārvēršana). Pēc tam, kad 2012. gada 9. februārī Rumānijā tika ievēlēta jaunā valdība, jaunais premjerministrs Mihai Razvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos.
(74)
Ievērojot budžeta ierobežojumus, Rumānija vairs neplāno savā īpašumā paturēt Oltchim un finansēt nepieciešamos ieguldījumus no valsts garantijas, bet cenšas pārdot savu Oltchim akciju daļu.
VIII.2. Notikumi saistībā ar 3. pasākumu - procentu līgums
(75)
2011. gada 9. septembra vēstulē Rumānijas iestādes informēja Komisiju par savu nodomu piemērot procentus AVAS nesamaksātajam parādam RON 538 miljonu apmērā, sākot ar 2007. gada 1. janvāri. Rumānija arī paskaidroja, ka tas notiks saskaņā ar parāda konvencijas līgumu, kurš noslēgts starp AVAS un Oltchim un kurš paredz, ka uzņēmējsabiedrība piekristu procentu maksājumiem. Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes norādīja, ka šādi uzkrātie procenti kopā ar galveno valsts parādu arī ir jāpārvērš akciju kapitālā, kā paziņots saskaņā ar 1. pasākumu.
(76)
Ar 2011. gada 23. decembra vēstuli Rumānijas iestādes iesniedza 2011. gada 22. decembrī privāttiesību jomā starp AVAS un Oltchim noslēgtā tā līguma kopiju, saskaņā ar līgumu uzņēmējsabiedrība atzina procentus, kuri tika uzkrāti par valsts parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un kuru kopējā summa sasniedza RON 511 miljonus. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka procenti tika aprēķināti gan pamatsummai, gan procentu maksājumiem, par attiecīgo periodu standarta procentu likmi izmantojot augstāko procentu likmi, kādu komercbankas piemēroja aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmējsabiedrībai kopš 2007. gada 1. janvāra, un izmantojot atbilstīgo Komisijas atsauces likmi un diskonta likmes. Šīs pieejas rezultātā AVAS parādam tika piemērotas šādas procentu likmes un par to tika uzkrāti šādi procenti:
1. tabula
AVAS piemēroto procentu sadalījums laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam
2007
2008
2009
2010
2011
Piemērojamā procentu likme
1.1.-30.6. - 11,17 %
1.7.-31.12. - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Procentu summa (noapaļota, veselos RON miljonos)
58
87
129
114
123
Kopā procenti par AVAS parādu kopš 2007. gada - RON 511 miljoni
(77)
Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes arī apgalvoja, ka sagatavošanās AVAS parāda RON 538 miljonu apmērā un par parādu uzkrāto procentu pārvēršanai bija jāuzsāk, lai ievērotu ierosinātos privatizācijas termiņus.
VIII.3. Rumānijas apgalvojumi saistībā ar privatizācijas nodomu
(78)
Kā paskaidrots iepriekš, Rumānijas iestādes atsauca 2. pasākumu (sk. arī VII virs). Pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par valsts garantiju, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka pašreizējais 1. pasākums, t. i., AVAS parāda RON 538 apmērā un laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim par parādu uzkrāto procentu RON 511 miljonu apmērā pārvēršanai akciju kapitālā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija apgalvoja, ka pasākums būtu paredzējis ievērot tirgus apstākļus un ka tas Oltchim nenodrošina priekšrocības. Precīzāk, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka kreditoram AVAS izdevīgāk ir visu parādu pārvērst akciju kapitālā un visu tam piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu pārdot īsā termiņā, nevis piedzīt parādu, jo tās uzņēmējsabiedrības akciju daļas tirgus vērtība, kura parāda pārvēršanas rezultātā pieder AVAS, ir lielāka nekā summa, ko AVAS iegūtu no uzņēmējsabiedrības likvidācijas.
(79)
Rumānija iesniedza konsultatīvo ziņojumu, ko sagatavoja Raiffeisen Capital & Investment SA (turpmāk „konsultatīvais ziņojums”), lai parādītu, ka valsts labākā stratēģija peļņas palielināšanai bija veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, pēc tās īsā termiņā pārdodot apvienotas akciju daļas.
(80)
Konsultatīvajā ziņojumā ir pārbaudīta, no vienas puses, AVAS prasības vērtība likvidācijas scenārija gadījumā un, no otras puses, tās vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā.
(81)
Likviditātes novērtējums ir balstīts uz diviem likviditātes ziņojumiem (iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgā konsultanta Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu). Rezultāts, kādu valsts iegūs parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā, tika novērtēts, izmantojot uzņēmuma vērtības metodi, kura ir viena no pamatmetodēm, ko lieto uzņēmējdarbības novērtēšanā. (Sīks izmantoto metodoloģiju apraksts un novērtējuma rezultāts ir atrodams šā dokumenta IX.3.3. iedaļā.)
(82)
Ziņojumā secināts, ka kopējā parāda pārvēršana akciju kapitālā ļaus raitāk un ātrāk veikt uzņēmējsabiedrības privatizācijas procesu un ka AVAS šā risinājuma finanšu rezultāts ir pārāks nekā likvidācija.
IX. NOVĒRTĒJUMS
IX.1. Vispārīgi jautājumi
(83)
Lai pārliecinātos, vai aplūkojamie pasākumi ir valsts atbalsts, Komisijai ir jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvajiem nosacījumiem. Šis nosacījums paredz, ka „ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(84)
Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka tika atsaukts paziņojums par 2. pasākumu (sk. VII virs), šis novērtējums attiecas tikai uz 1. un 3. pasākumu. 1. pasākums ir mainīts, jo Rumānija parāda pārvēršanu akciju kapitālā ir sasaistījusi ar Oltchim privatizāciju. Tāpēc šā pasākuma novērtējums tiek veikts, pamatoties uz pieņēmumu, ka tā akciju daļa, kas piederēs AVAS pēc parāda pārvēršanas, tiks nekavējoties pārdota privātam ieguldītājam godīgā, atklātā un pārredzamā pārdošanas procesā, kura mērķis ir iegūt AVAS maksimālo peļņu.
(85)
Turklāt Komisija uzskata, ka jautājums par to, vai kreditors AVAS ar savu rīcību saistībā ar parādu laikā pēc 2007. gada 1. janvāra sniedza Oltchim nepamatotas priekšrocības, ir jāvērtē kontekstā ar GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu, ar paziņojumu Komisijai par parāda pārvēršanu, kas lēmumā par procedūras uzsākšanu ir norādīta kā 1. pasākums, un ar 1. pasākuma pārveidi sakarā ar Komisijas izteiktajām šaubām un ES/SVF palīdzības radītajiem ierobežojumiem.
(86)
Turklāt Komisija norāda, ka nodoms līdz 2012. gada maija beigām pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību, par kuru Rumānijas iestādes paziņoja 2011. gada 21. oktobra vēstulē un kurš atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē, ir uzskatāms par 1. pasākuma būtisku daļu.
(87)
Ņemot vērā vides soda naudu, no vienas puses, un uzņēmējsabiedrības parādsaistības pret Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea un SC CET Govora SA, kurām pienācis maksāšanas termiņš, no otras puses, Komisija norāda, ka uz iespējamiem pasākumiem neattiecas lēmums par procedūras uzsākšanu. Tāpēc uz tiem nevar attecināt šo lēmumu. Komisija laikus informēs sūdzības iesniedzēju par turpmāko darbību saistībā ar apgalvojumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. pantu.
IX.2. Komisijas kompetence pirms pievienošanās
(88)
Kā iepriekš norādīts V iedaļā, II anonīmā persona apgalvoja, ka dažas no valsts garantijām, kas bija piešķirtas Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, bija spēkā vēl pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc, sākot ar pievienošanās dienu, tās būtu jāuzskata par jaunu atbalstu. Komisijai tāpēc jānovērtē šā apgalvojuma pamatotība un tā iespējamā ietekme uz paziņotā pasākuma novērtējumu.
(89)
Saskaņā ar vispārēju noteikumu LESD 107. panta 1. punktu piemēro tikai no pievienošanās dienas un turpmāk. Izņēmums šim vispārējam noteikumam ir pasākumi, kurus sāka īstenot pirms pievienošanās dienas un kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas. Saskaņā ar 2005. gada pievienošanās līgumu starp Rumāniju un ES (24) Rumānijā pirms pievienošanās dienas uzsāktie pasākumi, kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra), kuri var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un kuri nav pastāvošais atbalsts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 659/1999 (25), ir jāuzskata par iespējamu jaunu atbalstu, sākot no pievienošanās dienas, lai piemērotu LESD 108. panta 3. punktu.
(90)
Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma (26) V pielikuma 2.1. punkta otrajā rindkopā, pamatojoties uz šā paša līguma 22. pantu, paredzēts, ka, piemērojot EK līguma 88. panta 3. punktu, pēc pievienošanās par jaunu atbalstu uzskata visus pasākumus, ko turpina īstenot pēc pievienošanās dienas un kas ir valsts atbalsts, un neatbilst iepriekš izklāstītajiem nosacījumiem.
(91)
Iepriekšminētais noteikums tādējādi aptver pasākumus, kuru īstenošana uzsākta pirms pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra) un tiek turpināta pēc minētās dienas. Termins „īstenošana/piemērošana pēc pievienošanās dienas” ir definēts vairākos Komisijas lēmumos (27), un tas aptver shēmas un atsevišķus pasākumus, kuri nav ierobežoti laikā vai attiecībā uz kuriem nav skaidri noteiktas precīzas valsts saistības, citiem vārdiem sakot, tas aptver gadījumus, kuros pievienošanās dienā joprojām precīzi nav zināmi valsts riska darījumi. Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, ir jānoskaidro, vai Oltchim piešķirtās valsts garantijas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam bija „īstenojamas/piemērojamas pēc pievienošanās dienas” tajā nozīmē, kas definēta iepriekšminētajā tiesu praksē. Tāpēc ir jāpārbauda, vai pastāvēja situācija, kurā valsts garantijas nebija ierobežotas laikā vai valsts riska darījumi pirms pievienošanās dienas nebija precīzi zināmi.
(92)
Pēc attiecīgo piešķirto valsts garantiju noteikumu un nosacījumu noskaidrošanas Komisija norāda, ka tās bija atdalīti un atsevišķi vienreizēji pasākumi, ar kuriem valsts atbalstīja uzņēmējsabiedrību, lai tā saņemtu noteiktus aizdevumus noteiktā apjomā un uz noteiktu termiņu. Garantiju termiņš tika noteikts, tās piešķirot, jo garantijām noteiktais derīguma termiņš bija līdz to pamatā esošā aizdevuma termiņa beigām, kurš aizdevumā bija precīzi noteikts. Šis derīguma termiņš pēc tam netika mainīts. Tāpēc pievienošanās brīdī garantiju derīguma termiņš tiešām bija ierobežots laikā un bija noteikts pirms pievienošanās dienas, t. i., dienā, kad tika noslēgts aizdevuma līgums. Tāpēc Komisijai jāņem vērā, ka pirmā situācija, kurā pasākums tiktu klasificēts kā jauns atbalsts, sākot no pievienošanās dienas un turpmāk, t. i., situācija, kad pievienošanās brīdī nav noteikts pasākuma ierobežojums laikā, šajā gadījumā nav spēkā.
(93)
Otrkārt, valsts maksimālās saistības tika noteiktas garantiju piešķiršanas brīdī, jo garantijas sedz tikai konkrētu aizdevumu, saistībā ar kuru tās ir piešķirtas. Tāpēc jāsecina, ka arī otrais „īstenošanas/piemērošanas pēc pievienošanās dienas” gadījums, t. i., nezināmi valsts riska darījumi, sākot ar pievienošanās dienu un turpmāk, nav spēkā.
(94)
Papildus Komisija arī norāda, ka valsts garantijas sāka darboties pirms pievienošanās dienas. No dienas, kad sāka darboties garantijas, valsts kļuva atbildīga par to aizdevumu atlikuma atmaksu, kuri tika saņemti ar šo garantiju atbalstu, un tiešām uzņēmās uzņēmējsabiedrības pienākumu atmaksāt attiecīgos aizdevumus, tādējādi kļūstot par Oltchim kreditoru to summu apmērā, kuras tika samaksātas saskaņā ar garantijām. Kā norādīts II.2. iedaļā, maksājumi, kas tika veikti saskaņā ar spēkā esošām garantijām, ilga līdz 2006. gadam. No pievienošanās dienas un turpmāk netika veikti tālāki maksājumi saskaņā ar garantijām, jo Oltchim spēja apkalpot aizņēmumu summas atlikušo daļu.
(95)
Tāpēc jāsecina, ka valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, nav klasificējamas kā jauns atbalsts Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma V pielikuma 2.1. punkta otrās rindkopas izpratnē.
IX.3. Atbalsta pastāvēšana: priekšrocība
IX.3.1 Privātā kreditora kritērijs
(96)
Rumānija apgalvo, ka paziņotais pasākums, kuru veido valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, kas tiek veikta, lai drīz pēc tam pārdotu kopējo valstij piederošo akciju daļu (līdz 2012. gada maija beigām), nesniedz uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības, jo jebkurš privātais kreditors, nonākot līdzīgā situācijā kā valsts kreditors AVAS, būtu izvēlējies šādu parāda atgūšanas metodi, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju, kas valsts kreditoram ir finansiāli mazāk izdevīga.
(97)
Lai noskaidrotu, vai paziņotais pasākums sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības, Komisijai vajadzētu novērtēt, vai valsts kreditors AVAS veica valsts parāda atgūšanu ar tādu pašu uzcītību kā privātais kreditors, kurš cenšas maksimāli atgūt aizdotos līdzekļus (28). Šajā pieejā ņem vērā to, ka līdz ar valsts parāda nodošanu AVAS parāda atgūšanu veic iestāde, kam ar uzņēmējsabiedrību nav citu attiecību kā tikai kreditora attiecības ar savu debitoru. Novērtējumā netiek atstāts neievērots fakts, ka Ekonomikas ministrija ir Oltchim akcionārs no valsts puses, bet arī ņem vērā, ka valsts akcionārs nav veicis darbību saistībā ar valsts parāda atgūšanu, kas ir uzdota kreditoram AVAS. Tomēr Komisija norāda, ka jānovērtē arī parāda pārvēršanas un tai sekojošās privatizācijas ietekme uz pašreizējo akcionāru, Ekonomikas ministriju, lai secinātu, vai piedāvātā parāda pārvēršana un tai sekojošā privatizācija valstij ir labāks finanšu risinājums nekā uzņēmējsabiedrības pilnīga likvidācija.
IX.3.2 Valsts parāda atgūšana-3. pasākuma novērtējums
(98)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka valsts atbalsta papildu elementu var radīt tas, ka valsts pēc Rumānijas pievienošanās ES nav piemērojusi nekādus procentus un/vai novēlota maksājuma soda naudas saistībā ar Oltchim valsts parāda samaksas kavējumiem. Šo valsts parādu radīja valsts garantiju darbība (sk. 23.-27. apsvērumu un valsts garantiju novērtējumu 88.-95. apsvērumā). Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica viedokli, ka tas, ka netika uzkrāti procenti vai piedzīts valsts parāds, sniedza Oltchim priekšrocības, jo uzņēmējsabiedrība varēja bez maksas izmantot kapitālu.
(99)
Lai novērtētu, vai Rumānija saistībā ar nesamaksāto parādu, ko radīja valsts garantiju darbība, rīkojās kā privātais kreditors, ir nepieciešams novērtēt Rumānijas valsts rīcību laikposmā no 2007. gada līdz šim brīdim, pamatojoties uz informāciju, kas Rumānijas iestādēm pieejama attiecīgajā laikā.
(100)
Komisija, pirmkārt, norāda, ka procentu un soda naudu nepiemērošanu no 2007. gada līdz brīdim, kad tika mainīts paziņojums par 1. pasākumu, nosaka GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu). Tas jāvērtē arī saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu. Tajā laikā Rumānijas iestādes apsvēra Oltchim darbības turpināšanu un plānoja turpmākos ieguldījumus, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju.
(101)
Tāpēc Komisijai vispirms ir nepieciešams pārliecināties, vai Rumānija, pieņemot lēmumu 2007. gadā veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, nevis parāda piedzīšanu un/vai uzņēmējsabiedrības likvidāciju, rīkojās kā privātais kreditors. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka Rumānija bija izvēlējusies stratēģiju pārvērst parādu akciju kapitālā, lai turpinātu Oltchim darbību kopš pirmā (neveiksmi cietušā) mēģinājuma veikt šādu pārvēršanu 2003. gadā. Šajā ziņā Rumānijas iestāžu rīcība bija saderīga ar iepriekšējo rīcību. Tirgus reakcija uz iepriekšējiem privatizācijas mēģinājumiem, kā arī mazākuma akcionāru tiesvedība parādīja, ka tirgus ticēja Oltchim uzņēmējdarbības dzīvotspējai.
(102)
Turklāt Komisija norāda, ka Rumānijas rīcībā bija arī Oltchim darbības plāns (29), kas liecināja, ka uzņēmējsabiedrība bija dzīvotspējīga.
(103)
Saistībā ar šiem elementiem Komisija uzskata, ka Rumānijai, esot kreditora lomā, nebija nesaprātīgi nolemt veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā un pieņemt likumu, kas neparedzēja procentu un soda naudu piemērošanu saistībā ar nesamaksāto parādu, jo šo parādu jebkurā gadījumā bija paredzēts pārvērst akciju kapitālā.
(104)
Šī analīze nav pretrunā ar faktu, ka Rumānija pirms parāda pārvēršanas akciju kapitālā centās panākt valsts atbalsta noskaidrošanu. Tiešām, šādi rīkojoties, Rumānija tikai pildīja savus pienākumus, ko paredz LESD 108. panta 3. punkts. Ņemot vērā grūtības, ar ko Rumānija iepriekš saskārās saistībā ar mazākuma akcionāriem un ar ko tā turpināja saskarties, piemērojot Likumu Nr. 30/2007, bija pamatoti iegūt Komisijas apstiprinājumu, ka plānotā operācija nav valsts atbalsts.
(105)
Valsts atbalsta novērtējuma un pārtraukšanas saistību piemērošanas dēļ parāda pārvēršana akciju kapitālā galu galā notika piecus gadus vēlāk. Saistībā ar to Komisija vispirms norāda, ka līdz 2011. gada vidum Rumānijai bija stingrs nolūks īstenot ekspansīvu ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz Oltchim, un par to tika veikta izpēte vairākos ekspertu pētījumos (30). Vienlaikus piemērot procentus par nesamaksāto valsts parādu būtu bijis pretrunā ar valsts stratēģiju, kas paredzēja veikt turpmākus ieguldījumus, lai atgūtu uzņēmējsabiedrības rentabilitāti un palielinātu tās vērtību ar mērķi to privatizēt vidējā vai ilgā termiņā.
(106)
Ņemot vērā to, Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu bija izteikusi šaubas attiecībā uz ekspansīvo ieguldījumu stratēģiju un vēl vairāk to, ka pastāvēja budžeta problēmas un ES/SVF palīdzība, Rumānija 2011. gadā mainīja savu stratēģiju un nolēma uzņēmējsabiedrību privatizēt nekavējoties pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Tādējādi Rumānija atteicās no sākotnējiem plāniem pirms privatizācijas veikt turpmākus ieguldījumus EUR 424 miljonu apmērā.
(107)
Jaunajā kontekstā procentu piemērošana parādam valstij kļuva par pamatotu stratēģiju, lai palielinātu parāda atgūšanu.
(108)
Kā uzsvērts 75.-77. apsvērumā, valsts parāda pamatsummai un procentiem no 2007. gada 1. janvāra un turpmāk tika piemēroti procenti, izmantojot privātu līgumu, kas 2011. gada decembrī tika noslēgts starp Oltchim un AVAS. Jo īpaši procentu likmes, kas tika piemērotas valsts parādam, bija saskanīgas ar augstāko no šādām likmēm - Komisijas atsauces likmēm katrā periodā vai tām uzņēmējsabiedrības veiktajiem privātajiem aizņēmumiem piemērotajām procentu likmēm attiecīgajā periodā, kuras iespējams uzskatīt par atbilstīgām.
(109)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Oltchim neguva priekšrocības no tā, kā valsts iestādes pēc pievienošanās īstenoja akciju kapitālā pārvēršamā valsts parāda atgūšanu.
IX.3.3 Parāda pārvēršana - 1. pasākums
(110)
Komisijai arī jānovērtē, vai 1. pasākums, ko veido (pēc paziņojuma pārveides -sk.14.-16., 69.-70. un 75.-77. apsvērumu) valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā un tai tūlīt sekojošā visas valsts īpašumā esošās akciju daļas pārdošana (privatizācija), sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības. Kopējais akciju kapitālā pārvēršamais valsts parāds ietver privatizācijas aģentūras AVAS galveno valsts parādu RON 538 miljonu apmērā un procentus, kas RON 511 miljonu apmērā uzkrāti par AVAS parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.
(111)
Lai novērtētu, vai ierosinātā parāda pārvēršana ietver jebkādas nepamatotas priekšrocības Oltchim, būtu jānosaka, vai parāda pārvēršana patiešām ir labākais līdzeklis valsts parāda maksimālai atgūšanai, kā apgalvo Rumānija. Praksē Komisijai nepieciešams noteikt, vai hipotētiskais privātais kreditors situācijā, kas pielīdzināma situācijai, kurā atrodas privatizācijas aģentūra AVAS, kas ir Oltchim kreditors, būtu patiešām devis priekšroku šim parāda atgūšanas līdzeklim salīdzinājumā ar citām parāda atgūšanas alternatīvām, ņemot vērā to, ka debitoram ir nozīmīgas finanšu grūtības. Ekonomikas ministrijai, pašreizējam Oltchim akcionāram, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar valsts parāda atgūšanu, bet tomēr turpmākajā analīzē vērā ņemti arī divu iespējamo scenāriju rezultāti attiecībā uz valsts akcionāru.
(112)
Rumānija apgalvo, ka, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības pašreizējo stāvokli (nozīmīga nepietiekama kapitalizācija un pārmērīgas parādsaistības), vienīgie reālistiskie risinājumi, kādi būtu privātam ieguldītājam situācijā, kas pielīdzināma valsts kreditora AVAS situācijai, būtu vai nu i) likvidēt uzņēmējsabiedrību, vai arī ii) pārvērst parādu akciju kapitālā un pēc tam pārdot visu iegūto uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Jebkurš privātais kreditors, kuram būtu šādas izvēles iespējas, izvēlētos risinājumu, kas nodrošina maksimālu nesamaksātā parāda atgūšanu. Citiem vārdiem sakot, kreditors izvēlētos risinājumu, kas paredz parāda pārvēršanu un pēc tam privatizācijas veikšanu, ja no privatizācijas sagaidāmā peļņa pārsniegtu summu, ko būtu iespējams atgūt, veicot likvidāciju.
(113)
Lai parādītu, ka parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta akciju daļas pārdošana, dod kreditoram lielāku peļņu nekā likvidācija, Rumānija iesniedza neatkarīgu konsultatīvo ziņojumu (sk. 78.-82. apsvērumu), kurā salīdzināti rezultāti, ko gūst kreditors saskaņā ar diviem scenārijiem, t. i., attiecīgi parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta privatizācija, un likvidācija.
(114)
Komisija ir veikusi kritisku ziņojuma novērtēšanu, lai pārbaudītu, vai tā rezultāti iztur pārbaudi un patiesi parāda, ka, pārvēršot parādu akciju kapitālā, AVAS rīkojas kā privāts kreditors. Pēc ziņojuma pārbaudes Komisijai ir šādi konstatējumi:
(115)
AVAS prasības vērtība saskaņā ar likvidācijas scenāriju. Likvidācijas novērtējuma pamatā ir iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgas konsultāciju uzņēmējsabiedrības Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu.
(116)
Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem uzņēmējsabiedrības, kurās valstij piederošā akciju daļa ir vismaz 50 % + 1, tiek likvidētas saskaņā ar t. s. „īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru”, ko paredz valdības Ārkārtas rīkojums Nr. 88/1997, valdības Lēmums Nr. 577/2002 un Likums Nr. 137/2002. Saskaņā ar šo īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru summa, ko likvidators iegūst no uzņēmējsabiedrības aktīvu pārdošanas, ir jāizmanto uzņēmējsabiedrības parādsaistību segšanai, ievērojot parādu segšanas secību, kas noteikta Likumā Nr. 85/2006 (Rumānijas maksātnespējas likums). Attiecīgi likvidācijas ieņēmumi ir jāizmanto parādu segšanai, ievērojot šādu secību: 1) likvidācijas izmaksas; 2) nesamaksātā darba samaksa; 3) priviliģētie parādi (t. i., parādi, kas nodrošināti ar ķīlu, hipotēkām un citām īpašām privilēģijām); 4) budžeta parādi (nodokļi un citas finanšu saistības); 5) parāds Finanšu ministrijai, kas radies valsts garantiju darbības rezultātā; 6) parāds no valsts aizdevumiem; 7) parasts (bez nodrošinājuma) parāds; 8) akcionāri. Šajā gadījumā AVAS būtu trešās kategorijas kreditors (priviliģētie kreditori), tomēr tas atrastos rindā pēc vairākiem (privātajiem) priviliģētajiem Oltchim kreditoriem, jo valsts parāds bija nodrošināts tikai daļēji.
(117)
Konsultāciju uzņēmējsabiedrība Romcontrol aprēķināja Oltchim aktīvu likvidācijas vērtību 2010. gada 15. decembrī, izmantojot neto koriģēto aktīvu metodi, saskaņā ar kuru vērā tiek ņemts pārdošanai paredzēto aktīvu tirgus riska ierobežotais laiks (31).
(118)
Balstoties uz Romcontrol aprēķināto aktīvu likvidācijas vērtības rezultātiem, Raiffeisen aprēķināja to, kādi rezultāti būs kreditoram AVAS un valstij kā akcionāram, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības saistības 2010. gada 31. decembrī un uzņēmējsabiedrības provizoriskos finanšu pārskatus par stāvokli tajā pašā datumā (turpmāk - Raiffeisen 2011. gada februāra likvidācijas pētījums). Šajā pētījumā sniegts aprēķins, ka ieņēmumi, ko iegūs no Oltchim aktīvu pārdošanas, ļaus atgūt aptuveni [20]-[30] % no uzņēmējsabiedrības kopējām saistībām. Kreditors AVAS kā kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis aptuveni RON [80]-[100] miljonus (kas veido [10]-[30] % no tā brīža kopējām prasībām RON 538 miljonu apmērā). Ievērojot negatīvo starpību starp likvidācijas ieņēmumiem un uzņēmējsabiedrības saistībām, valsts kā akcionārs nebūtu atguvusi neko.
(119)
2011. gada oktobrī Raiffeisen atjaunināja 2011. gada februāra likvidācijas pētījuma aprēķinus, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības 2011. gada 30. jūnija finanšu datus un ietverot procentus, kas tika piemēroti valsts parādam, sākot ar 2007. gada janvāri un turpmāk.
(120)
Saskaņā ar atjaunināto aprēķinu AVAS kā Oltchim kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis RON [100]-[120] miljonus no kopējā uzņēmējsabiedrības parāda (kas veido [10]-[20] % (32) no kopējām prasībām, t. i., no parāda pamatsummas RON 538 miljonu apmērā un procentu maksājumiem). Valsts akcionārs Ekonomikas ministrija atkal neko neatgūtu. Summu, ko būtu ieguvusi AVAS, pēc tam diskontēja (33) līdz tās pašreizējai vērtībai 2011. gada 30. jūnijā. Tā rezultātā AVAS būtu atguvusi EUR [10]-[40] miljonus, ja uzņēmējsabiedrība tiktu likvidēta.
2. tabula
Valsts prasības atgūšana likvidācijas scenārija gadījumā
Prasība
(miljonos EUR)
Atgūtā summa kopā
(miljonos EUR)
Atgūtās summas NPV ar diskonta likmi 10,7 %
(miljonos EUR)
AVAS (kreditors)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ekonomikas ministrija (akcionārs)
Akciju daļa
[0]-[10]
[0]-[10]
Valsts kopā
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Šī summa pēc tam jāsalīdzina ar gaidāmo peļņu, ko gūs, pārvēršot AVAS prasību akciju kapitālā un pēc tam veicot uzņēmējsabiedrības privatizāciju.
(122)
AVAS prasību vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā. Ziņojumā parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā valsts gūtais rezultāts aprēķināts, izmantojot uzņēmuma vērtības (turpmāk - „UV”) metodi, kura ir viena no galvenajām metodēm, ko lieto uzņēmējdarbības vērtēšanā.
(123)
Attiecībā uz šīs metodes izmantošanu Komisija norāda, ka principā ir vairākas metodes uzņēmuma pašu kapitāla vērtības aprēķināšanai.
(124)
Viena no bieži izmantotām metodēm ir EBITDA (rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada EBITDA ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.
(125)
Otra metode ir diskontēto naudas plūsmu analīze. Uzņēmuma nominālās brīvās naudas plūsmas nākamajiem gadiem atjaunina atbilstoši vidējai svērtajai kapitāla cenai (34), un no iegūtās vērtības atņem neto parādu.
(126)
Trešā metode ir apgrozījuma koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada apgrozījumu ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.
(127)
Visām šīm metodēm (nākotnes EBITDA, naudas plūsmas vai apgrozījums) izmanto prognozētās vērtības. Šajā gadījumā ne visas aprēķina metodes, kas ir balstītas uz darbības plānā prognozētajām vērtībām, iespējams jēgpilni izmantot. Ņemot vērā to, ka uzņēmējsabiedrību paredzēts nekavējoties privatizēt, tikai jaunais īpašnieks varēs noteikt uzņēmējsabiedrības nākotnes uzņēmējdarbības stratēģiju, un tāpēc attiecīgās darbības plānā ietveramās prognozes, kas nepieciešamas šo metožu izmantošanai, nav un nebūs pieejamas (35). Tā kā jaunajam īpašniekam būs jāveic nozīmīgi ieguldījumi, uzņēmējsabiedrības iepriekšējos rezultātus nav iespējams izmantot, lai sagatavotu nākotnes prognozes.
(128)
Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka ir tikai divas metodes, kas izmantojamas, lai aprēķinātu apvienoto akciju daļu, kas pieder Rumānijas valstij, t. i., AVAS un Ekonomikas ministrijai, un šīs metodes ir tirgus kapitalizācija un UV. Jānorāda, ka UV arī ietver rādītājus, ko izmanto tirgus kapitalizācijai.
(129)
Tirgus kapitalizācija ir definēta kā akciju cenas un emisijā esošo akciju skaita reizinājums, kas parāda uzņēmējsabiedrības emitēto akciju kopējo vērtību. Šī metode parāda sabiedrības vienošanos par uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla vērtību, un to iespējams izmantot kā aizstājēju sabiedrības viedoklim par uzņēmējsabiedrības neto vērtību.
(130)
Oltchim tirgus kapitalizācija tika aprēķināta, izmantojot akciju cenas vērtību Bukarestes fondu biržā (36) 44 mēnešu ilgā laikposmā (no 2008. gada līdz 2011. gada augustam). Šis laikposms ir pietiekami garš, lai būtu atbilstīgs, un tirgus kapitalizācija šajā laikposmā arī ir labs radītājs tam, vai tirgus ir gatavs maksāt par šo uzņēmējsabiedrību.
(131)
Šajā situācijā Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā laikposmā, no 2011. gada maija līdz augustam, akciju cena vienmēr bija augstāka nekā to 44 mēnešu vidējā vērtība. Precīzāk - 44 mēnešu vidējā svērtā cena vienai akcijai ir RON 0,53, bet 2011. gada jūlijā akciju cena sasniedza pat RON 2,05 (37). Tādējādi dati, kas tika izmantoti, lai noteiktu tirgus vērtību, ir uzskatāmi par piesardzīgiem.
(132)
Turklāt attiecībā uz akciju cenas attīstību kopš 2011. gada septembra (pēdējais datu kopums, kas izmantots Raiffeisen pētījumā) Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā pagātnē (kopš 2011. gada oktobra vidus) akciju cena ir nozīmīgi cēlusies un pastāvīgi ir augstāka nekā vidējā svērtā to vērtība RON 0,53 apmērā, kura tika izmantota tirgus kapitalizācijas formulā.
1. attēls
Oltchim akciju cenas attīstība Bukarestes fondu biržā 23.2.2011.-23.2.2012.
(133)
Apskatāmajā laikposmā (no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada augustam) pirms plānotās parāda pārvēršanas Oltchim tirgus kapitalizācijas vidējā svērtā vērtība (38) bija EUR 45 miljoni, un pēdējos trijos apskatāmā laikposma mēnešos (no 2011. gada jūnija līdz augustam) tā pastāvīgi pārsniedza EUR 100 miljonus. Tirgus kapitalizācija tāpēc skaidri pārsniedz Oltchim likvidācijas vērtību (EUR [10]-[40] miljoni), un tas sniedz pirmo norādi, ka valstij piederošās akciju daļas pārdošanai privatizācijas procesā būtu dodama priekšroka salīdzinājumā ar uzņēmējsabiedrības likvidāciju.
(134)
Otrā metode, ko iespējams izmantot, ir uzņēmuma vērtība (UV). UV ir uzņēmējsabiedrības vērtības mērs, ko bieži izmanto kā alternatīvu tiešai tirgus kapitalizācijai, jo tiek uzskatīts, ka tā sniedz precīzāku uzņēmuma vērtības attēlojumu. UV tiek definēta kā uzņēmējsabiedrības tirgus kapitalizācijas un tās neto finanšu parāda summa. Šo metodi izmantoja Raiffeisen Capital.
(135)
Pēc tam, kad bija aprēķināta tirgus kapitalizācija, neto parāds, kas ir otrs elements UV formulā, tika aprēķināts kā summa no visiem uzņēmējsabiedrības finanšu parādiem (visi procentus nesošie uzņēmējsabiedrības parādi, t. i., bankas aizdevumi un nokavētās/pārstrukturētās saistības) (39).
(136)
Kā nākamo ir iespējams aprēķināt UV mediānu, vidējo un vidējo svērto rādītāju un UV uz vienu akciju 44 mēnešu laikposmam. Ziņojumā tas izdarīts diviem scenārijiem - gadījumam, kad parādam piemēroti procenti saskaņā ar līgumu, un gadījumam, kad tas nav darīts.
(137)
Šajā jautājumā Komisija uzskata, ka procenti, kas piemēroti saskaņā ar līgumu, nav jāņem vērā, aprēķinot uzņēmuma vērtību (UV), šādu iemeslu dēļ: ceteris paribus, ja parāds palielinās, pašu kapitāls samazinās. Šīs divas ietekmes darbojas pretējos virzienos un principā nerada pārmaiņas UV. Ja tirgus zinātu par procentiem, akciju cena attiecīgi tiktu pazemināta. Tomēr šajā gadījumā procentu summa tika ex post pievienota, un tirgus to negaidīja. Tāpēc ir svarīga aktuāla informācija, kas ir tirgus rīcībā vērtēšanas brīdī.
(138)
Ņemot vērā šos apsvērumus, apskatāmajam laikposmam ir aprēķinātas šādas rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības.
3. tabula
Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības aprēķins apskatāmajā laikposmā
Laikposms
Akciju skaits
Vidējā akciju cena
Tirgus kapitalizācija (akciju cena x akciju skaits)
Neto parāds
tūkstošos RON
Uzņēmuma vērtība (tirgus kapitalizācija plus neto parāds)
tūkstošos RON
Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju
2008. gada janvāris
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008. gada februāris
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008. gada marts
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008. gada aprīlis
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008. gada maijs
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008. gada jūnijs
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2008. gada jūlijs
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008. gada augusts
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2008. gada septembris
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
2008. gada oktobris
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
2008. gada novembris
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
2008. gada decembris
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
2009. gada janvāris
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009. gada februāris
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009. gada marts
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009. gada aprīlis
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009. gada maijs
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
2009. gada jūnijs
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada jūlijs
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada augusts
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada septembris
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada oktobris
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada novembris
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2009. gada decembris
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010. gada janvāris
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010. gada februāris
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010. gada marts
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
2010. gada aprīlis
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
2010. gada maijs
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
2010. gada jūnijs
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010. gada jūlijs
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010. gada augusts
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010. gada septembris
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010. gada oktobris
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
2010. gada novembris
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
2010. gada decembris
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011. gada janvāris
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011. gada februāris
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011. gada marts
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
2011. gada aprīlis
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
2011. gada maijs
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
2011. gada jūnijs
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
2011. gada jūlijs
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
2011. gada augusts
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Pamatojoties uz šo tabulu, tika aprēķināta mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība rādītājam „UV uz vienu akciju”.
4. tabula
Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība
Akciju cena
Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju
Mediāna
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Vidējā vērtība
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vidējā svērtā vērtība
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
UV (mediāna, vidējā vērtība, vidējā svērtā vērtība), kas aprēķināta, kā skaidrots iepriekš, iespējams izmantot, lai noteiktu pēc parāda pārvēršanas valstij piederošās akciju daļas vērtību, no šīs UV atskaitot uzņēmējsabiedrības parādu, kas paliek neatmaksāts pēc parāda pārvēršanas; tas saglabāsies kā uzņēmējsabiedrības saistības, kuras jāapkalpo.
(141)
Rezultāts ir kopējā pašu kapitāla tirgus vērtība, kā parādīts 5. tabulā.
5. tabula
Pašu kapitāla tirgus vērtības aprēķins, izmantojot UV metodi
Kopējā pašu kapitāla vērtības aprēķins pēc parāda pārvēršanas
Scenāriji
UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas mediānu
UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo vērtību
UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo svērto vērtību
UV uz vienu akciju (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Akciju skaits pirms parāda pārvēršanas
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Uzņēmuma vērtība (miljonos RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Neto parāds pēc parāda pārvēršanas (miljonos RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Attiecībā uz neto finanšu parādu, kas izmantots iepriekšminētajā aprēķinā, abi aprēķina posmi, t. i., i) UV formulas aprēķins un ii) turpmākā atskaitīšana, lai iegūtu pašu kapitāla tirgus vērtību, principā būtu jābalsta uz uzņēmējsabiedrības parāda tirgus vērtību.
(143)
Tomēr Komisija vispirms norāda, ka, ņemot vērā to, ka Oltchim parāds nav tirgojams un ka nepastāv vietējais tirgus parādu tirgošanai, ir ļoti grūti noteikt šā parāda tirgus vērtību. Tā vietā parāda tirgus vērtību teorētiski ir iespējams noteikt, nosakot uzņēmējsabiedrības reitingu pirms un pēc parāda pārvēršanas. Šo reitingu iespējams izmantot, lai aprēķinātu saistību nepildīšanas varbūtību, ko savukārt iespējams izmantot, lai aprēķinātu parāda tirgus vērtību. Komisija uzskata, ka tad, ja šādi reitingi nav pieejami, šāds aprēķins nav iespējams un ka kļūdas, kas radušās, izmantojot slikti aprēķinātu tirgus vērtību, būtu nozīmīgas.
(144)
Otrkārt, ja tiktu pieņemts, ka neto parāds tika tirgots ar to pašu diskontu attiecībā uz tā bilances vērtību pirms un pēc parāda pārvēršanas, tad aprēķina rezultāti nemainās, neatkarīgi no diskonta apjoma. Jebkuras pārmaiņas neto finanšu parāda vērtībā radītu proporcionālas pārmaiņas ar pretēju zīmi tirgus kapitalizācijas vērtībā. Ietekme, kāda rodas, pieskaitot parāda bilances vērtību vai tā tirgus vērtību, ir neitrāla, jo parāda vērtību vispirms pieskaita, lai iegūtu UV, un tad atņem, lai iegūtu akciju jauno pašu kapitāla vērtību.
(145)
Treškārt, pieņemot, ka pēc pārvēršanas atlikušais parāds tiek tirgots ar diskontu, kas ir citāds nekā pirms parāda pārvēršanas, lai veiktu jēgpilnu aprēķinu, ir nepieciešams ņemt vērā to, ka pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā atlikušā parāda tirgus vērtība, iespējams, joprojām būs zemāka nekā tā bilances vērtība, bet jebkurā gadījumā tā būs augstāka nekā parāda tirgus vērtība pirms parāda pārvēršanas. Tā kā nav pieejama bāze, lai noteiktu šādus diskontus, nav iespējams noteikt to, kāda ietekme būs pārmaiņām šajos diskontos, jo vienlaikus būtu nepieciešams mainīt pārāk daudz parametru.
(146)
No otras puses, Komisija norāda, ka Oltchim finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā SFPS un to revīziju ir veicis neatkarīgs revidents KPMG. Šajos finanšu pārskatos finanšu saistības ir parādītas to patiesajā vērtībā saskaņā ar 39. SGS. 39. SGS definē patieso vērtību kā summu, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām personām parastos konkurences apstākļos. Pamatojoties uz to, KPMG apliecināja, ka uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa parāda patiesā vērtība būtiski neatšķīrās no tā bilances vērtības.
(147)
Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ir patiešām atbilstīgi izmantot parāda bilances vērtību, lai aprēķinātu pašu kapitāla tirgus vērtību.
(148)
Tomēr, lai pārbaudītu aprēķina pareizību, Komisija papildus veica jutīguma analīzi, t. i., tā noteica procentos izteiktu starpību starp neto parāda bilances vērtību un tirgus vērtību pirms parāda pārvēršanas, kas izlīdzinātu valstij piederošās akciju daļas pašreizējo vērtību pēc parāda pārvēršanas un likvidācijas vērtību, pieņemot, ka parāda tirgus vērtība atbildīs tā bilances vērtībai pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Šo procentos izteikto vērtību var uzskatīt par zināma veida kļūdas robežu parāda tirgus vērtības aprēķinam.
(149)
Komisija uzskata, ka no visiem scenārijiem (UV, kas balstīta uz mediānu, vidējo un vidējo svērto vērtību) vidējā svērtā vērtība ir visprecīzākais scenārijs, jo tajā gadījumā vērtības tiek svērtas ar tirgoto akciju apjomiem. Šā scenārija gadījumā iepriekšminētā kļūdas robeža ir 15 %. Komisija secina, ka šāda apmēra kļūdas robeža ir pietiekami liela, lai ļautu uzskatīt, ka UV aprēķins ir balstīts uz uzticamiem datiem.
(150)
Tāpēc pēc tam, kad ir aprēķināta pašu kapitāla tirgus vērtība, var aprēķināt valstij beigās piederošās akciju daļas vērtību, izmantojot šo kopējā pašu kapitāla tirgus vērtību un pamatojoties uz valsts akciju turējumu, kurš pēc parāda pārvēršanas būs šāds (40):
6. tabula
Rumānijas valstij piederošā Oltchim akciju daļa pirms un pēc plānotās parāda pārvēršanas
Akciju daļa pirms parāda pārvēršanas
Akciju daļa pēc parāda pārvēršanas
AVAS parāds un par to uzkrātie procenti ir pārvērstais parāds
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ekonomikas ministrija
54,81 %
[0]-[5] %
Valsts kopā
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Tādēļ pēc AVAS parāda pamatsummas un saskaņā ar līgumu piemēroto procentu pārvēršanas Oltchim pašu kapitāla tirgus vērtība būs robežās no EUR [20]-[30] līdz [90]-[100] miljoniem, un tā rezultātā kopējās valstij piederošās akciju daļas ([80]-[100] %) pašreizējā vērtība (41) būs robežās no EUR [15]-[30] līdz [75]-[90] miljoniem. 7. tabulā sniegts apkopojums par UV aprēķinu visu scenāriju gadījumā un salīdzinājums ar visām vērtībām, kas piemērojamas likvidācijas gadījumā.
7. tabula
Parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas scenārija un likvidācijas scenārija salīdzinājums, pamatojoties uz UV metodi
Gaidāmie valsts ieņēmumi
miljonos EUR
Parāda pārvēršana un tūlītēja privatizācija
Likvidācijas rezultātā iegūto ieņēmumu neto pašreizējā vērtība
Salīdzinājums
Uz 44 mēnešu mediānas akciju cenas balstīta UV
Uz 44 mēnešu vidējās cenas balstīta UV
Uz 44 mēnešu vidējās svērtās akciju cenas balstīta UV
Pašu kapitāla tirgus vērtība
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Apvienotās valstij piederošās akciju daļas vērtība
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Apvienotās valstij piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidācija Parāda pārvēršana un privatizācija
AVAS piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidācija Parāda pārvēršana un privatizācija
Ekonomikas ministrijai piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidācija Parāda pārvēršana un privatizācija
(152)
Visos novērtētajos UV scenārijos gan valsts kreditors AVAS, gan valsts akcionārs Ekonomikas ministrija labākus rezultātus iegūst no parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas, nevis no uzņēmējsabiedrības likvidācijas. Parāda pārvēršana samazinās pašreizējā valsts akcionāra Ekonomikas ministrijas akciju daļu, un tā rezultātā kreditora AVAS akciju daļa būs [80]-[100] %. Tomēr Ekonomikas ministrijai nav iemesla iebilst pret parāda pārvēršanu, jo likvidācijas gadījumā tā neko neiegūtu par sev piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Valsts kreditors AVAS vairāk iegūtu pat scenārijā ar zemāko aprēķināto UV nekā tad, ja pieņemtu lēmumu likvidēt uzņēmējsabiedrību (EUR [10]-[30] miljoni salīdzinājumā ar EUR [10]-[30] miljoniem).
(153)
Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka gadījumā, ja uzņēmējsabiedrība tiek pilnībā privatizēta īsā termiņā pēc parāda pārvēršanas, paziņotais pasākums (parāda pārvēršana un tai sekojoša pilnīga privatizācija) nesniedz priekšrocības Oltchim, jo šis pasākums ļauj valsts kreditoram AVAS atgūt vairāk nekā gadījumā, ja tā nolemtu uzņēmējsabiedrību likvidēt. Tāpēc Komisija ņem vērā Rumānijas iestāžu apņemšanos (sk. 17. un 73. apsvērumu) pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību līdz 2012. gada 31. maijam.
(154)
Komisija uzskata, ka uz tirgus kapitalizācijas un UV metodēm balstīto kvantitatīvo novērtējumu atbalsta šādi divi argumenti, kurus neatkarīgie eksperti nebija apzinājuši.
(155)
Pirmkārt, novērtējuma pamatā ir akciju tirgus cena. Tomēr, tā kā valstij piederošā Oltchim akciju daļa tiks pārdota kā viena vienība, pircējs varēs kontrolēt uzņēmējsabiedrību. Tāpēc pircējs vēlēsies maksāt piemaksu par kontroles iegūšanu pār akciju daļu, kā tas parasti notiek līdzīgos darījumos.
(156)
Otrkārt, Komisija norāda, ka 2007. gadā PCC vēlējās maksāt EUR 7,5 miljonus par faktisko Oltchim akciju daļu 12 % apmērā un 2011. gadā - EUR 2,6 miljonus par Oltchim akciju papildu daļu 3,6 % apmērā. No vienas puses, tas parāda, ka viens privātais ieguldītājs uzskatīja, ka Oltchim vērtība 2011. gadā palielinājās salīdzinājumā ar 2007. gadu (jo tas bija gatavs maksāt augstāku cenu par vienu akciju) un ka, pamatojoties uz 2011. gada darījumu, 100 % akciju tiktu novērtētas par summu EUR 73 miljoni, kas būtiski pārsniedz likvidācijas vērtību.
IX.4. Secinājums par priekšrocību kritēriju
(157)
Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, t. i., uz to, ka i) uzņēmējsabiedrība neguva nekādas nepamatotas priekšrocības no tā, kādā veidā valsts iestādes veica valsts parāda atgūšanu, kas ir šā paziņotā pasākuma priekšmets, un ka ii) parāda pārvēršana kā tāda nesniedza uzņēmējsabiedrībai nekādas nepamatotas priekšrocības, Komisija secina, ka pašreizējais paziņotais pasākums (kurš radies iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojuma rezultātā) neatbilst priekšrocību kritērijam). Ņemot vērā šo konstatējumu, citi kumulatīvie kritēriji, kas atrodami valsts atbalsta jēdziena definīcijā, kas izriet no LESD 107. panta 1. punkta, nav jāanalizē, lai novērtētu attiecīgo paziņoto pasākumu.
X. SECINĀJUMS
(158)
Oficiālā izmeklēšanas procedūra, kas tika uzsākta saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz 2. pasākumu (valsts garantija), ir jāpārtrauc kā strīdīga pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par šo pasākumu.
(159)
Pašreizējais paziņotais pasākums (iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojums) neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(160)
Šā secinājuma pamatā ir stingrs Rumānijas nodoms pilnībā pārdot valstij piederošo Oltchim akciju daļu, kā teikts premjerministra Emil Boc2011. gada 21. oktobra vēstulē un atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu Komisija ir nolēmusi slēgt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto valsts garantiju (2. pasākums) Oltchim labā, ņemot vērā to, ka Rumānija ir atsaukusi savu paziņojumu un turpmāk neīstenos šo pasākumu.
2. pants
1. pasākums, par kuru Rumānija paziņoja 2009. gada 17. jūlijā un kuru tā grozīja 2011. gada 22. jūnijā, 2011. gada 9. septembrī, 2011. gada 21. oktobrī un 2012. gada 16. februārī, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
3. pants
3. pasākums, ko Rumānija īstenoja 2007. gadā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.
Briselē, 2012. gada 7. martā