РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 386/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 април 2012 година
за възлагане на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) на задачи, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително обединяването на представители на публичния и частния сектор в Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 и член 118, първа алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Икономическото благосъстояние на Съюза се основава на постоянно творчество и иновации. Следователно мерките за тяхната ефективна закрила са наложителни за гарантиране на бъдещото му развитие.
(2)
Правата на интелектуална собственост представляват особено важни стопански активи, които спомагат да се гарантира на творците и новаторите справедливо възнаграждение за техния труд и закрила на техните инвестиции в научни изследвания и нови идеи.
(3)
Прилагането на добре обмислен, хармонизиран и прогресивен подход към правата на интелектуална собственост е от първостепенно значение за успешното постигане на амбициозните цели, заложени в стратегията „Европа 2020“, включваща Програма в областта на цифровите технологии за Европа.
(4)
Постоянното нарастване на броя на нарушенията на правата на интелектуална собственост представлява реална заплаха не само за икономиката на Съюза, но в много случаи и за здравето и безопасността на потребителите в Съюза. Поради това за успешната борба с това явление са необходими ефективни, незабавни и съгласувани действия на национално, европейско и световно равнище.
(5)
В контекста на общата стратегия за правата на интелектуална собственост, предвидена в Резолюцията на Съвета от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството (3), Съветът призова Комисията да създаде Европейска обсерватория за фалшифицирането и пиратството. Ето защо Комисията създаде мрежа от експерти от публичния и частния сектор и описа задачите на тази мрежа в своето съобщение, озаглавено „Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“. Наименованието на Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството следва да бъде променено на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
(6)
В това съобщение се посочва, че Обсерваторията следва да служи като център за събиране, наблюдение и отчитане на информацията и данните за всички нарушения на правата на интелектуална собственост. Тя следва да бъде използвана като платформа за сътрудничество между представители на националните органи и заинтересованите страни с цел обмен на идеи и на експертен опит за най-добри практики, както и за изготвяне на препоръки до инициаторите на политики за съвместни стратегии за гарантиране на спазването на правата. В съобщението се уточнява, че службите на Комисията ще осигурят помещения за Обсерваторията и нейното управление.
(7)
В своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4) Съветът прикани Комисията, държавите-членки и деловите кръгове да предоставят на Обсерваторията наличните надеждни и съпоставими данни относно фалшифицирането и пиратството и съвместно да разработят и приемат планове за събирането на допълнителна информация в контекста на Обсерваторията. Съветът също така прикани Обсерваторията да публикува ежегодно обстоен годишен доклад за обхвата, мащаба и основните характеристики на фалшифицирането и пиратството, както и за тяхното въздействие върху вътрешния пазар. Посоченият годишен доклад следва да бъде подготвян, като се използва съответната информация, предоставена от органите на държавите-членки, Комисията и частния сектор при спазване на законодателството за защита на данните. Съветът също така призна важността на създаването на нови конкурентоспособни търговски модели, които да разширят законното предлагане на културно и творческо съдържание, като едновременно с това предотвратяват нарушенията на правата на интелектуална собственост и се борят с тях, като необходимо средство за насърчаване на икономическия растеж, заетостта и културното разнообразие.
(8)
В своите заключения от 25 май 2010 г. относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз (5) Съветът прикани Комисията да установи правно основание за участието на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) в дейности във връзка с гарантиране на спазването на правата, включително в борбата срещу фалшифицирането, по-специално чрез насърчаване на нейното сътрудничество с националните служби за търговски марки и с Обсерваторията. В това отношение в Директива 2004/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) наред с другото са предвидени някои мерки за насърчаване на сътрудничеството, включително обмена на информация, между държавите-членки и между държавите-членки и Комисията.
(9)
В своята препоръка от 26 март 2009 г. относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (7) Европейският парламент препоръча на Съвета да запази пълния и безопасен достъп до интернет, като същевременно насърчава сътрудничеството между частните и публичните участници при засилване на сътрудничеството в областта на правоприлагането.
(10)
В своята резолюция от 22 септември 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на права на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (8) Европейският парламент призова държавите-членки и Комисията да разширят сътрудничеството между Службата и националните служби за интелектуална собственост, така че то да обхваща и борбата с нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(11)
В своята резолюция от 12 май 2011 г. относно „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“ (9) Европейският парламент настоятелно призова Комисията да вземе предвид конкретните проблеми, с които се сблъскват малките и средните предприятия при отстояването на техните права на интелектуална собственост, както и да насърчава най-добрите практики и ефективните методи за зачитането на тези права.
(12)
В своята резолюция от 6 юли 2011 г. относно всеобхватен подход за защита на личните данни в Европейския съюз (10) Европейският парламент призова Комисията да гарантира пълната хармонизация и правна сигурност, като осигури еднакво и високо равнище на защита на физическите лица при всякакви обстоятелства.
(13)
Предвид на редицата задачи, възложени на Обсерваторията, е нужно решение, което да гарантира подходяща и устойчива инфраструктура за изпълнение на нейните задачи.
(14)
В Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 г. относно марката на Общността (11) се предвижда административно сътрудничество между Службата и съдилищата или органите на държавите-членки и обмен на публикации между Службата и централните служби за индустриална собственост на държавите-членки. На това основание Службата установи сътрудничество с национални служби, участващи активно в закрилата на правата на интелектуална собственост. Вследствие на това Службата вече притежава в значителна степен опита и техническите познания, необходими за осигуряването на подходяща и устойчива инфраструктура в областта на задачите на Обсерваторията.
(15)
Следователно Службата е добре подготвена да поеме въпросните задачи.
(16)
Тези задачи следва да се отнасят до всички права на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО, тъй като в много случаи актовете на нарушение засягат група права на интелектуална собственост. Освен това са необходими данни и обмен на най-добри практики за целия посочен по-горе набор от права на интелектуална собственост, за да се получи пълна представа за положението и да бъде възможно разработването на цялостни стратегии с цел намаляване на нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(17)
Задачите, които следва да изпълнява Службата, могат да бъдат обвързани с мерките за гарантиране на спазването и отчитане, предвидени в Директива 2004/48/ЕО. Така например Службата следва да предоставя услуги на национални органи или оператори във връзка по-специално с еднаквото изпълнение на въпросната директива, които биха могли да улеснят нейното прилагане. Поради това задачите на Службата следва да бъдат разглеждани като тясно свързани с предмета на актовете за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки.
(18)
Съставената от Службата Обсерватория следва да се превърне в център за високи постижения в областта на информацията и данните във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост, като се възползва от експертните познания, опита и ресурсите на Службата.
(19)
Службата следва да предложи средище за сътрудничество между публичните органи и частния сектор, като осигурява събирането, анализа и разпространението на съответни обективни, съпоставими и надеждни данни относно стойността на правата на интелектуална собственост и нарушенията на тези права, да набелязва и насърчава най-добри практики и стратегии за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост и повишаване на обществената осведоменост относно последиците от нарушаването на правата на интелектуална собственост. Освен това Службата следва да изпълнява допълнителни задачи, като например във връзка с подобряването на разбирането за стойността на правата на интелектуална собственост, насърчаването на обмена на информация относно нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, повишаване чрез подходящи мерки за обучение на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на тези права, повишаване на знанията относно техниките за предотвратяване на фалшифицирането и засилване на сътрудничеството с трети държави и международни организации. Комисията следва да взема участие в дейностите, предприемани от Службата съгласно настоящия регламент.
(20)
По този начин Службата следва да улеснява и подпомага дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, и по-конкретно тяхната дейност за борба срещу нарушенията на посочените права. Упражняването от страна на Службата на нейните правомощия съгласно настоящия регламент не възпрепятства държавите-членки при упражняването на тяхната компетентност. Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
(21)
За да изпълни посочените задачи по най-ефективния начин, Службата следва да се консултира и да си сътрудничи с други органи на национално, европейско и, когато е целесъобразно, международно равнище, да постига взаимодействие с провежданите от тези органи дейности и да избягва дублирането на мерки.
(22)
Службата следва да изпълнява задачите и дейностите, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, като използва своите собствени бюджетни средства.
(23)
По отношение на представителите на частния сектор при съставянето на Обсерваторията в контекста на своите дейности Службата следва да включи подбрани представители на икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения, и по-специално представители на носителите на права, включително авторите и други творци, както и на интернет посредниците. Следва да се осигури и подходящо представяне на малките и средните предприятия.
(24)
Задълженията за информиране, наложени на държавите- членки и частния сектор с настоящия регламент, не следва да създават ненужни административни тежести и следва да бъдат насочени към избягване на дублирането по отношение на данните, вече предоставени на институциите на Съюза от държавите-членки и представителите на частния сектор съгласно съществуващите изисквания за отчитане на Съюза.
(25)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно възлагане на Службата на определени задачи, свързани с гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради неговите последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
С настоящия регламент на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) се възлагат задачи, имащи за цел улесняването и подпомагането на дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО. За изпълнението на тези задачи Службата организира, осигурява административното обслужване и подпомага заседанията на експерти, органи и заинтересовани страни, обединени под наименованието „Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост“ (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
Член 2
Задачи и дейности
1. Службата има следните задачи:
а)
подобряване на разбирането за стойността на интелектуалната собственост;
б)
подобряване на разбирането за обхвата и последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
задълбочаване на знанията за най-добрите практики на публичния и частния сектор за закрила на правата на интелектуална собственост;
г)
подпомагане на повишаването на осведомеността на гражданите за последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
д)
повишаване на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост;
е)
задълбочаване на знанията относно техническите средства за предотвратяването на нарушенията на правата на интелектуална собственост и справянето с тях, включително чрез системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаването на оригиналните от фалшифицираните продукти;
ж)
осигуряване на механизми, които спомагат за подобряването на обмена по интернет на информация във връзка с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост между органите на държавите-членки, извършващи дейност в тази област, и насърчаване на сътрудничеството между тези органи;
з)
работа, посредством консултации с държавите-членки, за насърчаване на международното сътрудничество със служби за закрила на правата на интелектуална собственост в трети държави с цел разработване на стратегии и развиване на техники, умения и средства за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост.
2. За изпълнение на задачите, посочени в параграф 1, Службата провежда следните дейности съгласно работната програма, приета съгласно член 7, и в съответствие с правото на Съюза:
а)
установява прозрачна методика за събирането, анализа и отчитането на независими, обективни, съпоставими и надеждни данни във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост;
б)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно икономическата стойност на интелектуалната собственост и нейния принос за икономическия растеж, благосъстоянието, иновациите, творчеството, културното разнообразие, създаването на работни места за висококвалифицирани специалисти и разработването на висококачествени продукти и услуги в рамките на Съюза;
г)
предоставя редовни оценки и конкретни доклади по икономически сектори, географски области и вид нарушавани права на интелектуална собственост, в които наред с другото се оценяват последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост за обществото и икономиката, включително се оценяват последиците за малките и средните предприятия, както и за здравеопазването, околната среда, безопасността и сигурността;
д)
събира, анализира и разпространява информация относно най-добрите практики сред представителите, заседаващи в Обсерваторията, и ако е приложимо, отправя препоръки относно стратегии, основани на такива практики;
е)
изготвя доклади и публикации за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на правата на интелектуална собственост и за тази цел организира конференции, мероприятия и заседания на европейско и международно равнище и подпомага национални и общоевропейски действия, включително онлайн и офлайн кампании, основно чрез предоставянето на данни и информация;
ж)
наблюдава разработването на нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, насърчават обмена на информация и повишават осведомеността на потребителите в това отношение;
з)
разработва и организира онлайн и други форми на обучение за националните служители, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
и)
организира ad hoc заседания на експерти, включително срещи на експерти от академичните среди и заседания на съответните представители на гражданското общество, за подпомагане на нейната работа по настоящия регламент;
й)
набелязва и популяризира технически средства за специалисти и техники за сравнение, включително системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаване на оригиналните от фалшифицираните продукти;
к)
работи съвместно с национални органи и Комисията за разработването на онлайн мрежа за улесняване на обмена на информация за нарушения на правата на интелектуална собственост между публичните администрации, органи и организации в държавите-членки, занимаващи се със закрилата и гарантирането на спазването на тези права;
л)
работи в сътрудничество с централните служби за индустриална собственост на държавите-членки, включително Службата за интелектуална собственост на Бенелюкс и органите на други държави-членки, извършващи дейност в областта на правата на интелектуална собственост, и осигурява взаимодействие между тях с цел разработване и популяризиране на техники, умения и инструменти, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително програми за обучение и осведомителни кампании;
м)
разработва, като се консултира с държавите-членки, програми за предоставяне на техническа помощ за трети държави, а също така разработва и изпълнява конкретни програми за обучение и мероприятия за длъжностни лица от трети държави, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
н)
по искане на Комисията ѝ отправя препоръки по въпроси, попадащи в приложното поле на настоящия регламент;
о)
провежда сходни дейности, необходими на Службата за изпълнение на задачите, предвидени в параграф 1.
3. При изпълнение на задачите и дейностите, посочени в параграфи 1 и 2, Службата спазва действащите разпоредби на правото на Съюза относно защитата на данните.
Член 3
Финансиране
Службата гарантира по всяко време, че за провеждането на възложените ѝ с настоящия регламент дейности се използват нейни собствени бюджетни средства.
Член 4
Заседания в рамките на Обсерваторията
1. За целите на провеждането на дейностите, посочени в член 2, параграф 2, Службата кани на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко веднъж годишно представители на публични администрации, органи и организации в държавите- членки, занимаващи се със закрилата на права на интелектуална собственост, както и представители на частния сектор с цел участието им в работата на Службата съгласно настоящия регламент.
2. Представителите на частния сектор, поканени на заседанията в рамките на Обсерваторията, включват широка, представителна и балансирана гама от органи на Съюза и на държавите-членки от различните икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения.
Организациите на потребителите, малките и средните предприятия, авторите и другите творци трябва да бъдат подходящо представени.
3. Службата кани всяка държава-членка да изпрати на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко по един представител на публичната си администрация. В тази връзка държавите-членки осигуряват приемственост в работата на Обсерваторията.
4. Заседанията, посочени в параграф 1, могат да се допълват от работни групи в рамките на Обсерваторията, съставени от представители на държавите-членки и представители на частния сектор.
5. Когато е целесъобразно, освен посочените в параграф 1 заседания Службата организира заседания, на които присъстват:
а)
представители на публични администрации, органи и организации в държавите-членки; или
б)
представители на частния сектор.
6. Членове на Европейския парламент или други негови представители и представители на Комисията се канят на всички заседания, предвидени в настоящия член, като участници или като наблюдатели, в зависимост от случая.
7. Имената на присъстващите представители, дневният ред и протоколите от заседанията, посочени в настоящия член, се публикуват на електронната страница на Службата.
Член 5
Задължения за информиране
1. Когато е целесъобразно, в съответствие с националното законодателство, включително законодателството, уреждащо обработването на лични данни, по искане на Службата или по собствена инициатива държавите-членки:
а)
информират Службата за своите общи политики и стратегии относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят наличните статистически данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
информират Службата за значима съдебна практика.
2. Без да се засяга законодателството, уреждащо обработването на лични данни и защитата на поверителна информация, представителите на частния сектор, заседаващи в рамките на Обсерваторията, при възможност и по искане на Службата:
а)
информират Службата за политиките и стратегиите в тяхната област на дейност относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят статистически данни относно нарушения на правата на интелектуална собственост в тяхната област на дейност.
Член 6
Службата
1. Съответните разпоредби от дял XII от Регламент (ЕО) № 207/2009 се прилага по отношение на изпълнението на задачите и дейностите, предвидени съгласно настоящия регламент.
2. Председателят на Службата приема вътрешните административни указания и публикува съобщенията, необходими за изпълнението на всички задачи, възложени на Службата с настоящия регламент, като упражнява правомощията, предоставени с член 124 от Регламент (ЕО) № 207/2009.
Член 7
Съдържание на работната програма и доклада за дейността
1. Службата изготвя годишна работна програма, в която по подходящ начин се определя приоритетът на дейностите по настоящия регламент, както и на заседанията в рамките на Обсерваторията, в съответствие с политиките и приоритетите на Съюза в областта на закрилата на правата на интелектуална собственост и в сътрудничество с посочените в член 4, параграф 5, буква а) представители.
2. Посочената в параграф 1 работна програма се предоставя за сведение на административния съвет на Службата.
3. Докладът за дейността, предвиден в член 124, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕО) № 207/2009, съдържа най-малко следната информация относно задачите и дейностите на Службата по настоящия регламент:
а)
преглед на основните дейности, проведени през предходната календарна година;
б)
постигнати през предходната календарна година резултати, когато е уместно - придружени от отчети, в които се анализира положението в различните промишлени и продуктови сектори;
в)
обща оценка на изпълнението на задачите на Службата, предвидени в настоящия регламент и в работната програма, изготвена съгласно параграф 1;
г)
преглед на дейностите, които Службата възнамерява да провежда в бъдеще;
д)
наблюдения относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и евентуалните бъдещи политики и стратегии, включително относно начините за засилване на ефективното сътрудничество с държавите-членки и между тях;
е)
обща оценка на подходящото представителство в Обсерваторията на всички участници, посочени в член 4, параграф 2.
Преди да представи доклада пред Европейския парламент, Комисията и административния съвет, председателят на Службата провежда консултации с представителите, посочени в член 4, параграф 5, буква а), относно съответните части от доклада.
Член 8
Оценка
1. Комисията приема доклад за оценка прилагането на настоящия регламент до 6 юни 2017 г.
2. В доклада за оценка се прави оценка на действието на настоящия регламент, по-специално по отношение на въздействието му върху гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост във вътрешния пазар.
3. При изготвянето на доклада за оценка Комисията провежда консултации със Службата, държавите-членки и представителите, заседаващи в Обсерваторията, по въпросите, посочени в параграф 2.
4. Комисията предава доклада за оценка на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и предприема широки консултации по доклада за оценка със заинтересовани страни.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 19 април 2012 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 386/2012
(2012. gada 19. aprīlis)
par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 118. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Savienības ekonomiskā labklājība ir atkarīga no noturīgas jaunrades un inovācijām. Tādēļ efektīvi pasākumi jaunrades un inovāciju aizsardzībai ir neaizstājami nākotnes labklājības nodrošināšanai Savienībā.
(2)
Intelektuālā īpašuma tiesības ir vērtīgi uzņēmējdarbības aktīvi, kas palīdz nodrošināt to, lai radošo profesiju pārstāvji un inovāciju radītāji saņemtu taisnīgu atlīdzību par savu darbu un lai tiktu aizsargāts viņu ieguldījums pētniecībā un jaunās idejās.
(3)
Racionāla, saskaņota un progresīva pieeja intelektuālā īpašuma tiesībām ir ārkārtīgi svarīga, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020”, tostarp Eiropas digitalizācijas programmas mērķus.
(4)
Pastāvīgi pieaugošais intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaits apdraud ne tikai Savienības ekonomiku, bet daudzos gadījumos arī Savienības patērētāju veselību un drošību. Tādēļ, lai veiksmīgi cīnītos ar šo parādību, ir vajadzīga efektīva, tūlītēja un vienota darbība valstu, Eiropas un pasaules līmenī.
(5)
Padomes Rezolūcijā (2008. gada 25. septembris) par visaptverošu Eiropas mēroga plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu (3) paredzētās vispārējās intelektuālā īpašuma tiesību stratēģijas kontekstā Padome aicināja Komisiju izveidot Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centru. Tādēļ Komisija izveidoja publiskā un privātā sektora ekspertu tīklu un sīkāk izskaidroja minētā tīkla uzdevumus paziņojumā “Intelektuālā īpašuma tiesību stingrāka piemērošana iekšējā tirgū”. Viltošanas un pirātisma novērošanas centra nosaukums būtu jāmaina, pārsaucot to par “Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru” (“Novērošanas centrs”).
(6)
Minētajā paziņojumā tika noteikts, ka Novērošanas centram vajadzētu būt centrālajam resursam tādas informācijas un datu vākšanai, pārraudzībai un apkopošanai, kuri saistīti ar visiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem. Centram vajadzētu būt vietai, kur valstu iestāžu un ieinteresēto personu pārstāvji varētu dalīties idejās un pieredzē par paraugpraksi un sniegt ieteikumus politikas veidotājiem par kopīgām piemērošanas stratēģijām. Paziņojumā tika norādīts, ka Novērošanas centru uzturēs un pārvaldīs Komisijas dienesti.
(7)
Padome 2010. gada 1. marta rezolūcijā par intelektuālā īpašuma tiesību stingrāku piemērošanu iekšējā tirgū (4) aicināja Komisiju, dalībvalstis un nozaru pārstāvjus sniegt Novērošanas centram ticamus un salīdzināmus pieejamos datus par viltošanu un pirātismu, kā arī kopīgi izstrādāt un vienoties par plāniem turpmākas informācijas vākšanai Novērošanas centra kontekstā. Padome arī aicināja Novērošanas centru katru gadu publiskot visaptverošu gada pārskatu, kas ietvertu informāciju par viltošanas un pirātisma apjomu, mērogu un galvenās iezīmes, kā arī to ietekmi uz iekšējo tirgu. Minētais gada pārskats būtu jāsagatavo, izmantojot būtisko informāciju, ko šajā sakarā sniegušas dalībvalstu iestādes, Komisija un privātais sektors, ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus. Padome arī atzina, ka ir svarīgi izstrādāt jaunus konkurētspējīgus uzņēmējdarbības modeļus, kas paplašinātu kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu un vienlaikus novērstu un apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, kā nepieciešamu līdzekli, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un kultūras daudzveidību.
(8)
Padome 2010. gada 25. maija secinājumos par Eiropas Savienības preču zīmju sistēmas turpmāku pārskatīšanu (5) aicināja Komisiju noteikt juridisku pamatu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) (“Birojs”) iesaistīšanai tiesību piemērošanas pasākumos, tostarp cīņā pret viltošanu, jo īpaši - sekmējot Biroja sadarbību ar valstu preču zīmju iestādēm un Novērošanas centru. Šajā sakarā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (6) nosaka, inter alia, dažus pasākumus sadarbības, tostarp informācijas apmaiņas, veicināšanai dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm un Komisiju.
(9)
Eiropas Parlaments 2009. gada 26. marta ieteikumā par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā (7) ieteica Padomei nodrošināt pilnvērtīgu un drošu piekļuvi internetam, vienlaikus veicinot privātā un publiskā sektora sadarbību, lai uzlabotu sadarbību tiesībaizsardzības jomā.
(10)
Eiropas Parlaments 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (8) aicināja dalībvalstis un Komisiju paplašināt sadarbību starp Biroju un valstu intelektuālā īpašuma birojiem, tajā iekļaujot arī jautājumus par intelektuāla īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanu.
(11)
Eiropas Parlaments 2011. gada 12. maija rezolūcijā par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (9) mudināja Komisiju ņemt vērā īpašās problēmas, ar kurām saskaras mazie un vidējie uzņēmumi, aizstāvot savas intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī veicināt paraugpraksi un iedarbīgas metodes šo tiesību ievērošanai.
(12)
Eiropas Parlaments 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā (10) aicināja Komisiju nodrošināt pilnīgu saskaņošanu un juridisko noteiktību tā, lai jebkuros apstākļos tiktu nodrošināta personu vienota un augsta līmeņa aizsardzība.
(13)
Ņemot vērā Novērošanas centram uzticēto uzdevumu spektru, ir nepieciešamas risinājums, lai nodrošinātu piemērotu un ilgtspējīgu infrastruktūru tā uzdevumu izpildei.
(14)
Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (11) paredz administratīvu sadarbību starp Biroju un dalībvalstu tiesām vai iestādēm, kā arī publikāciju apmaiņu starp Biroju un dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem. Pamatojoties uz to, Birojs ir iedibinājis sadarbību ar tiem valstu birojiem, kas aktīvi darbojas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā. Tādējādi Biroja rīcībā jau ir ievērojama daļa nepieciešamās pieredzes un kompetences, lai Novērošanas centra uzdevumu jomā nodrošinātu piemērotu un ilgtspējīgu infrastruktūru.
(15)
Tādēļ Birojs ir piemērots, lai tam tiktu uzticēta minēto uzdevumu veikšana.
(16)
Minētajiem uzdevumiem būtu jāattiecas uz visām Direktīvā 2004/48/EK ietvertajām intelektuālā īpašuma tiesībām, jo daudzos gadījumos pārkāpums attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību kopumu. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par situāciju un varētu izstrādāt visaptverošas stratēģijas intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaita samazināšanai, nepieciešami dati un paraugprakses apmaiņa par visu iepriekš minēto intelektuālā īpašuma tiesību spektru.
(17)
Uzdevumi, kas Birojam būtu jāveic, var tikt saistīti ar Direktīvā 2004/48/EK noteiktajiem tiesību piemērošanas un paziņošanas pasākumiem. Tādējādi Birojam valstu iestādēm vai uzņēmumiem būtu jāsniedz pakalpojumi, kas jo īpaši ietekmē direktīvas vienveidīgu īstenošanu un kas varētu sekmēt tās piemērošanu. Tāpēc Biroja uzdevumi būtu jāuzskata par cieši saistītiem ar jomām, kas ir dalībvalstu normatīvo un administratīvo normu tuvināšanas priekšmets.
(18)
Biroja sapulcētajam Novērošanas centram būtu jākļūst par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu datu un informācijas izcilības centru, izmantojot Biroja kompetences, pieredzes un resursu sniegtās priekšrocības.
(19)
Birojam būtu jāpiedāvā vieta, kur sapulcināt valsts iestāžu un privātā sektora pārstāvjus, nodrošinot tādu būtisku objektīvu, salīdzināmu un ticamu datu vākšanu, analīzi un izplatīšanu, kuri attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību vērtību un minēto tiesību pārkāpumiem, paraugprakses un intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas stratēģiju noteikšanu un veicināšanu, kā arī sabiedrības izpratnes veicināšanu par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi. Turklāt Birojam būtu jāveic papildu uzdevumi, piemēram, jāpalielina izpratne par intelektuālā īpašuma tiesību vērtību, jāveicina informācijas apmaiņa par jauniem konkurētspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas ļautu paplašināt kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu, jāpaaugstina intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā iesaistīto personu kompetence ar atbilstošiem mācību pasākumiem, jāpaplašina zināšanas par paņēmieniem viltošanas novēršanai un jāuzlabo sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. Komisija būtu jāiesaista pasākumos, ko Birojs veic saskaņā ar šo regulu.
(20)
Birojam tādējādi būtu jāveicina un jāatbalsta valsts iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, un jo īpaši tie pasākumi, kas paredzēti cīņai pret minēto tiesību pārkāpumiem. Šajā regulā noteikto Biroja pilnvaru īstenošana nekavē dalībvalstis īstenot savas kompetences. Šajā regulā noteiktajos Biroja uzdevumos un pasākumos neietilpst līdzdalība atsevišķās operācijās vai izmeklēšanās, ko veic kompetentās iestādes.
(21)
Lai minētos uzdevumus izpildītu pēc iespējas efektīvāk, Birojam būtu jākonsultējas un jāsadarbojas ar citām valsts, Eiropas un vajadzības gadījumā starptautiska līmeņa iestādēm, jāveido sinerģijas ar šo iestāžu veiktajiem pasākumiem un jāizvairās no pasākumu dublēšanās.
(22)
Birojam ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītie uzdevumi un pasākumi būtu jāīsteno, izmantojot savus budžeta līdzekļus.
(23)
Novērošanas centra sasaukšanā savas darbības kontekstā Birojam būtu jāiesaista privātā sektora pārstāvji, t. i., reprezentatīva pārstāvju izlase no tiem tautsaimniecības sektoriem - tostarp radošajām nozarēm - kurus visvairāk skar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi vai kuriem ir vislielākā pieredze cīņā ar šiem pārkāpumiem, jo īpaši tiesību īpašnieku, tostarp autoru un citu radošo profesiju, kā arī interneta starpnieku pārstāvji. Turklāt būtu jānodrošina arī pienācīga patērētāju un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvība.
(24)
Šajā regulā dalībvalstīm un privātā sektora pārstāvjiem noteiktajam pienākumam sniegt informāciju nevajadzētu radīt lieku administratīvo slogu, un būtu jācenšas panākt, lai netiktu dublēti dati, kurus dalībvalstis un privātā sektora pārstāvji jau ir snieguši Savienības iestādēm saskaņā ar pašreizējām Savienības ziņošanas prasībām.
(25)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, uzticēt Birojam uzdevumus saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tā ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Ar šo regulu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi) (“Birojs”) uztic uzdevumus, kuru mērķis ir veicināt un atbalstīt valsts iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu pasākumus cīņā pret Direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu ietverto intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem. Veicot šos uzdevumus, Birojs organizē, vada un atbalsta “Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra” (“Novērošanas centrs”) sanāksmes, kurās ir sapulcināti eksperti, iestāžu pārstāvji un ieinteresētās personas.
Šajā regulā noteiktajos Biroja uzdevumos un pasākumos neietilpst līdzdalība atsevišķās operācijās vai izmeklēšanās, ko veic kompetentās iestādes.
2. pants
Uzdevumi un pasākumi
1. Birojam ir šādi uzdevumi:
a)
uzlabot izpratni par intelektuālā īpašuma vērtību;
b)
uzlabot izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu jomu un ietekmi;
c)
vairot zināšanas par publiskā un privātā sektora paraugpraksi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
d)
palīdzēt veicināt iedzīvotāju izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi;
e)
paaugstināt intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā iesaistīto personu kompetenci;
f)
uzlabot zināšanas par tehnisko aprīkojumu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršanai un risināšanai, tostarp par uzraudzības un izsekošanas sistēmām, kas palīdz atšķirt oriģinālas preces no viltojumiem;
g)
nodrošināt mehānismus, kas palīdz uzlabot ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītās informācijas apmaiņu tiešsaistē starp tām dalībvalstu iestādēm, kas darbojas šādu tiesību piemērošanas jomā, un veicināt sadarbību ar minētajām iestādēm un starp tām;
h)
apspriežoties ar dalībvalstīm, sekmēt starptautisko sadarbību ar intelektuālā īpašuma birojiem trešās valstīs, lai izstrādātu stratēģijas un pilnveidotu metodes, prasmes un līdzekļus intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanai.
2. Lai izpildītu 1. punktā noteiktos uzdevumus, Birojs saskaņā ar darba programmu, kas pieņemta atbilstīgi 7. pantam, un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem veic šādus pasākumus:
a)
izstrādā pārredzamu metodoloģiju neatkarīgu, objektīvu, salīdzināmu un ticamu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu datu vākšanai, analīzei un paziņošanai;
b)
vāc, analizē un izplata būtiskus objektīvus, salīdzināmus un ticamus datus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;
c)
vāc, analizē un izplata būtiskus objektīvus, salīdzināmus un ticamus datus par intelektuālā īpašuma tiesību ekonomisko vērtību un tā devumu ekonomikas izaugsmē, labklājībā, inovācijās, jaunradē, kultūras daudzveidībā, augstas kvalitātes darba vietu radīšanā un augstas kvalitātes preču un pakalpojumu izstrādē Savienībā;
d)
nodrošina tādus regulārus novērtējumus un īpašus ziņojumus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem nozaru, teritorijas un pārkāpto intelektuālā īpašuma tiesību veida griezumā, kuros novērtēta, inter alia, intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, tostarp novērtējums par ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī veselību, vidi, drošumu un drošību;
e)
vāc, analizē un izplata pārstāvjiem, kas piedalās Novērošanas centra sanāksmēs, informāciju par paraugpraksi un vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus stratēģijām, pamatojoties uz šādu paraugpraksi;
f)
sagatavo ziņojumus un publikācijas Savienības pilsoņu izpratnes veicināšanai par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi, un tādēļ organizē konferences, pasākumus un sanāksmes Eiropas un starptautiskā līmenī, kā arī atbalsta valsts un Eiropas mēroga pasākumus, tostarp tiešsaistes un bezsaistes kampaņas, galvenokārt sniedzot datus un informāciju;
g)
pārrauga tādu jaunu konkurētspējīgu uzņēmējdarbības modeļu attīstību, kuri paplašina kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu, mudina apmainīties ar informāciju un šajā sakarā palielina patērētāju informētību;
h)
izveido un organizē mācības - tiešsaistē un citā formā - tām valstu amatpersonām, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
i)
organizē ekspertu, tostarp akadēmisko ekspertu, un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ad hoc sanāksmes, lai atbalstītu šajā regulā noteiktā darba veikšanu;
j)
nosaka un popularizē profesionālo tehnisko aprīkojumu un salīdzinošās novērtēšanas paņēmienus, tostarp uzraudzības un izsekošanas sistēmas, kas palīdz atšķirt oriģinālas preces no viltojumiem;
k)
sadarbojas ar valstu iestādēm un Komisiju ar mērķi izveidot tiešsaistes tīklu, lai dalībvalstīs atvieglotu informācijas apmaiņu par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem starp tām valsts administratīvajām iestādēm, struktūrām un organizācijām, kuras nodarbojas ar minēto tiesību aizsardzību un piemērošanu;
l)
sadarbojas ar dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem, tostarp Beniluksa Intelektuālā īpašuma biroju, un veido sinerģijas starp šiem birojiem un citām dalībvalstu iestādēm, kuras darbojas intelektuālā īpašuma tiesību jomā, lai izstrādātu un veicinātu ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītas metodes, prasmes un līdzekļus, tostarp mācību programmas un izpratnes veicināšanas kampaņas;
m)
apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā programmas tehniskās palīdzības sniegšanai trešām valstīm, kā arī izstrādā un vada īpašas mācību programmas un pasākumus tām trešo valstu amatpersonām, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
n)
pēc Komisijas pieprasījuma sniedz ieteikumus Komisijai par jautājumiem, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu;
o)
veic līdzīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai Birojs varētu izpildīt 1. punktā minētos uzdevumus.
3. Pildot 1. un 2. punktā minētos uzdevumus un pasākumus, Birojs ievēro pašreizējos Savienības tiesību aktu noteikumus par datu aizsardzību.
3. pants
Finansējums
Birojs pastāvīgi nodrošina, lai tam ar šo regulu uzticētie pasākumi tiktu veikti par Biroja budžeta līdzekļiem.
4. pants
Novērošanas centra sanāksmes
1. Lai izpildītu 2. panta 2. punktā noteiktos pasākumus, Birojs vismaz reizi gadā aicina uz Novērošanas centra sanāksmēm pārstāvjus no tām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, struktūrām un organizācijām, kas nodarbojas ar intelektuālā īpašuma tiesībām, un privātā sektora pārstāvjus, lai nodrošinātu viņu līdzdalību Biroja darbā saskaņā ar šo regulu.
2. To privātā sektora pārstāvju vidū, kas aicināti uz Novērošanas centra sanāksmēm, iekļauj plašu, reprezentatīvu un līdzsvarotu izlasi no tām Savienības un valstu struktūrām, kuras pārstāv dažādas tautsaimniecības nozares, tostarp radošās nozares, ko visvairāk skar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi vai kam ir vislielākā pieredze cīņā ar tiem.
Tiek nodrošināta pienācīga patērētāju organizāciju, mazo un vidējo uzņēmumu, autoru un citu radošo profesiju pārstāvība.
3. Birojs aicina ikvienu dalībvalsti nosūtīt uz Novērošanas centra sanāksmēm vismaz vienu pārstāvi no valsts pārvaldes. Tādējādi dalībvalstis nodrošina Novērošanas centra darba nepārtrauktību.
4. Papildus 1. punktā minētajām sanāksmēm var darboties arī Novērošanas centra darba grupas, ko veido dalībvalstu pārstāvji un privātā sektora pārstāvji.
5. Vajadzības gadījumā un papildus 1. punktā minētajām sanāksmēm Birojs organizē sanāksmes, kurās piedalās:
a)
dalībvalstu valsts pārvaldes iestāžu, struktūru un organizāciju pārstāvji, vai
b)
privātā sektora pārstāvji.
6. Eiropas Parlamenta deputātus vai citus pārstāvjus un Komisijas pārstāvjus uz šajā pantā minētajām sanāksmēm aicina kā dalībniekus vai, attiecīgā gadījumā, kā novērotājus.
7. Šajā pantā minēto sanāksmju dalībnieku vārdus, darba kārtību un protokolu publicē Biroja tīmekļa vietnē.
5. pants
Pienākums sniegt informāciju
1. Attiecīgā gadījumā pēc Biroja pieprasījuma vai pašu dalībvalstu iniciatīvas dalībvalstis, ievērojot valsts tiesību aktus, tostarp tos tiesību aktus, ar kuriem reglamentē personas datu apstrādi:
a)
informē Biroju par savām vispārējo intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas politikas nostādnēm un stratēģijām, kā arī par jebkurām izmaiņām tajās;
b)
nodrošina pieejamos statistikas datus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;
c)
informē Biroju par svarīgu judikatūru.
2. Neskarot personas datu apstrādi reglamentējošos tiesību aktus un konfidenciālas informācijas aizsardzību, privātā sektora pārstāvji, kas piedalās Novērošanas centra sanāksmēs, visos iespējamos gadījumos pēc Biroja pieprasījuma:
a)
informē Biroju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas politikas nostādnēm un stratēģijām savā darbības jomā, kā arī par jebkurām izmaiņām tajās;
b)
nodrošina statistikas datus par savā darbības jomā konstatētajiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem.
6. pants
Birojs
1. Šajā regulā paredzēto uzdevumu un pasākumu veikšanai piemēro Regulas (EK) Nr. 207/2009 XII sadaļas attiecīgos noteikumus.
2. Izmantojot ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 124. pantu piešķirtās pilnvaras, Biroja priekšsēdētājs pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un publicē paziņojumus, kas Birojam nepieciešami, lai veiktu visus uzdevumus, kuri tam uzticēti ar šo regulu.
7. pants
Darba programmas un vadības ziņojuma saturs
1. Saskaņā ar Savienības politikas nostādnēm un prioritātēm intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā un sadarbībā ar 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētajiem pārstāvjiem Birojs ik gadu sagatavo darba programmu, kurā Novērošanas centra sanāksmju vajadzībām atbilstīgi prioretizē šajā regulā paredzētos pasākumus.
2. Šā panta 1. punktā minēto darba programmu informatīvos nolūkos iesniedz Biroja Administratīvajai padomei.
3. Regulas (EK) Nr. 207/2009 124. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzētajā vadības ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju par Biroja uzdevumiem un pasākumiem saskaņā ar šo regulu:
a)
iepriekšējā kalendārajā gadā veikto galveno pasākumu pārskats;
b)
iepriekšējā kalendārajā gadā sasniegtie rezultāti, kuriem vajadzības gadījumā pievienoti nozaru ziņojumi, kuros analizēta situācija dažādos nozaru un ražojumu sektoros;
c)
šajā regulā noteikto un saskaņā ar 1. punktu sagatavotajā darba programmā paredzēto Biroja uzdevumu izpildes vispārējais novērtējums;
d)
Biroja plānoto turpmāko pasākumu pārskats;
e)
novērojumi par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu un iespējamās nākotnes politikas nostādnes un stratēģijas, tostarp par to, kā uzlabot efektīvu sadarbību ar dalībvalstīm un starp tām;
f)
visu 4. panta 2. punktā minēto Novērošanas centra sanāksmju dalībnieku pienācīgas pārstāvības vispārējs novērtējums.
Pirms vadības ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam, Komisijai un Administratīvajai padomei Biroja priekšsēdētājs par ziņojuma attiecīgajām daļām apspriežas ar 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētajiem pārstāvjiem.
8. pants
Novērtējums
1. Komisija līdz 2017. gada 6. jūnijs pieņem ziņojumu, kurā izvērtē šīs regulas piemērošanu.
2. Novērtējuma ziņojumā novērtē šīs regulas darbību, jo īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū.
3. Sagatavojot novērtējuma ziņojumu, Komisija par 2. punktā minētajiem jautājumiem apspriežas ar Biroju, dalībvalstīm un Novērošanas centra darbā iesaistītajiem pārstāvjiem.
4. Komisija nosūta novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un par novērtējuma ziņojumu veic plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2012. gada 19. aprīlī