РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 248/2011 НА СЪВЕТА
от 9 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 812/2010 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита в отговор на жалба, подадена на 3 ноември 2009 г. (наричана по-долу „жалбата“) от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE, която понастоящем се нарича „GlassFibreEurope“) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка.
(3)
Припомня се, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки (наричано по-долу „разгласяване на временните мерки“), редица заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които предоставиха своите становища относно предварителните заключения. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни заключения. Освен проверките, посочени в съображение 11 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Saertex в Saerbeck, Германия - един от ползвателите на стъклени влакна, който оказа съдействие, като попълни въпросника за ползвателите.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временното мито, както това е преразгледано в съответствие с настоящия регламент (наричано по-долу „разгласяване на окончателните мерки“). Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си вследствие на това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание при необходимост.
1. Обхват на разследването: внос с произход от Малайзия, Тайван и Турция
(8)
Един производител износител заяви, че вносът на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Малайзия, Тайван и Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване. Според него изключването на тези държави е било дискриминационно, тъй като според предварителните заключения обемът на вноса от тези три държави не е бил незначителен и съществува prima facie доказателство за подбиване на цените.
(9)
В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че на етапа на откриване на процедурата нямаше prima facie доказателство за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, както се изисква в съответствие с член 5, параграф 2 от основния регламент, което да обосновава откриването на антидъмпингова процедура спрямо вноса от тези държави. Точно обратното, по отношение на обема на внос жалбоподателите са предоставили информация, че от 2004 г. нататък вносът и пазарният дял от други държави са намалели.
(10)
Що се отнася до Малайзия, Тайван и Турция, анализът на предварителния етап потвърди, че през разглеждания период вносът от Тайван и Турция е намалял (съответно от 2,0 % на 1,5 % и от 2,9 % на 2,5 %), докато вносът от Малайзия леко е нараснал (от 1,0 % на 1,7 %). Въпреки че обемът на този внос надвишава de minimis равнищата на внос, изисквани в съответствие с член 5, параграф 7 от основния регламент, не са изпълнени други изисквания, за да бъдат включени тези държави в разследването. По-специално не е получена информация, която да свидетелства за наличието на дъмпинг от страна на някоя от държавите. Поради това искането за включване на Малайзия, Тайван и Турция се отхвърля.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт, описан в известието за откриване на процедура, е следният: нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежда от нишки от стъклено влакно; и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем е включен в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(12)
Освен това, както се посочва в съображение 19 от регламента за временните мерки, беше решено преждите да бъдат временно считани за част от разглеждания продукт, въпреки че този въпрос бе предмет на допълнително разследване и обсъждане по време на окончателния етап.
1.1. Прежди
(13)
След разгласяване на временните мерки искането за изключване на преждите бе допълнително разследвано. В тази връзка се припомня, че преди да бъдат наложени временните мерки, бяха подадени множество изявления, в които се настояваше за изключване на преждите (вж. съображения 18 и 19 от регламента за временните мерки). Освен това след налагането на временни мерки бе получена значителна по обем допълнителна и по-подробна информация, изпратена от заинтересованите страни. Всички тези становища бяха подробно анализирани, както е обяснено по-долу.
(14)
Редица заинтересовани страни заявиха, че преждите следва да бъдат разграничени от останалите три основни вида на продукта, посочени в съображение 17 от регламента за временните мерки, тъй като: i) преждите имат различни физични и химични характеристики; ii) производственият процес при преждите и при останалите три основни вида на продукта е различен; и iii) преждите се използват за различни цели.
(15)
По отношение на аргументи i) и ii) бяха представени доказателства, свидетелстващи за отличителните характеристики между ровингите, нарязаните снопчета и матовете, от една страна, и преждите, от друга страна. По-конкретно, според информацията, матовете и нарязаните снопчета обикновено се правят от ровинги, а не от прежди. След разгласяването на окончателните мерки промишлеността на Съюза оспори това разделение, като заяви, че някои специални нарязани снопчета всъщност се правят от прежди. Въпреки това съществуването на някои специални нарязани снопчета, направени от прежди, не означава, че следва да се смята, че преждите следва да се разглеждат като попадащи в обхвата на определението на разглеждания продукт (вж. също съображение 20 по-долу).
(16)
Във връзка с първото твърдение относно различията по отношение на основни химични и физични характеристики една заинтересована страна представи изследване, изготвено от водещ научноизследователски институт. В изследването се прави сравнение inter alia на физичните и химичните характеристики на ровингите и преждите. След разгласяването на окончателните мерки бяха изразени известни резерви относно констатациите от това сравнение, вследствие на които някои ползватели на прежди направиха важни коментари. От тази информация може да се направи заключението, че основна химична съставка на ровингите, матовете и нарязаните снопчета е „силан“ - химичен свързващ агент, който улеснява абсорбирането на смола за матрици. Обикновено преждите не се правят с такъв химичен агент, а вместо него като смазка и защитен агент се добавя химично вещество на базата на нишестено-маслена смес (покритие за стъклени влакна), което прави преждата устойчива при тъкане на високи обороти. За разлика от ровингите, където свързващият агент помага за абсорбирането на смолата, покритието за стъклени влакна възпрепятства поемането на смолата. По отношение на основните химични характеристики бе установено също така, че суровината от стъкло за прежди има по-здрава структура и частиците ѝ са с по-еднакъв размер, отколкото суровината за останалите видове на продукта.
(17)
От гледна точка на физичните характеристики изглежда, че основните физически характеристики на преждите не са същите като тези на останалите видове на продукта. На първо място, общоприето е, че като цяло преждите са по-фин материал с много по-малък диаметър на влакното и много по-малка линейна плътност, отколкото ровингите. На второ място, преждите са единственият вид на продукта, при който има усукване (въпреки че съществуват и прежди без усукване).
(18)
Във връзка с второто твърдение относно разликите по отношение на производствения процес всички страни признават, че четирите основни вида на продукта се произвеждат от разтопено стъкло, съдържащо кварцов пясък, калцинирана сода, варовик, каолин и доломит, което се прекарва през топлоустойчиви корита от платина и родий с множество дупки („дюзи за екструдиране“), но има някои съществени разлики в производствения процес на преждите в сравнение с останалите продукти, които са предмет на разследването. На първо място, за производството на прежди са необходими по-голяма прецизност и постоянен контрол на температурата, както и приток на енергия, като се използват по-строги параметри за контрол (производителност на дюзите за екструдиране и т.н.). Тъй като дупките на дюзите за екструдиране са по-малки, произведеното количество е значително по-малко, отколкото при останалите продукти. Поради тази причина обикновено пещите се използват за производството или на прежди, или на ровинги - поради съображения от икономически характер производителите на стъклени влакна не редуват производството на тези два продукта на една и съща пещ. Друга разлика в производствения процес е, че след като преминат през дюзите за екструдиране, преждите се подлагат на усукване.
(19)
Във връзка с аргумента в подточка iii) относно разликите в приложенията бе установено, че различните химични характеристики на преждите в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете са свързани с различните предназначения на преждите. Въпреки че предварителното заключение беше, че „почти всички отделни видове на разглеждания продукт (…) основно се използват за едни и същи цели“, въз основа на становищата, получени след разгласяването на временните мерки, този въпрос бе допълнително разследван и бе установено, че ровингите, нарязаните снопчета и матовете се използват за подсилване на пластмасите в композитите, докато преждите се използват предимно за производството на много по-леки инженерингови материали с техническо приложение, като висококачествени изолация, защита и филтриране. Понякога преждите могат да бъдат подходящи и за подсилване, но само в много ограничени случаи, като дори тогава, предвид относително високата себестойност на преждите в сравнение с тази на ровингите, използването им в повечето случаи е малко вероятно поради съображения от икономически характер.
(20)
Предвид посочените по-горе разлики не е изненадващо, че и според пазара преждите се различават от останалите три продукта. Доклад за пазара, публикуван в независимо специализирано списание за композитни продукти, беше предоставен както от ползвателите, така и от промишлеността на Съюза. В доклада, който по никакъв начин не е свързан с настоящата антидъмпингова процедура, първо се обяснява, че поради съображения, свързани с производството и приложенията, следва да се направи разлика между прежди и ровинги. След това се прави подробен анализ на общия капацитет за производство на стъклени влакна за двете групи: i) за ровинги, нарязани снопчета и матове общо; и ii) за прежди (3).
(21)
Що се отнася до възможността за замяна на преждите с останалите основни видове на продукта, следва да се отбележи, че, както вече бе посочено в съображение 19 от регламента за временните мерки, това е възможно на теория, тъй като преждите могат да се използват в ограничен брой приложения вместо другите видове. След извършването на допълнителен анализ обаче Комисията установи, че на практика това съвсем не е икономически оправдана възможност заради значителната разлика в цената при производството на прежди в сравнение с цената при производството на останалите продукти, която може да се обясни с разликите в производствения процес, посочени в съображение 18 по-горе.
(22)
В жалбата, въз основа на която бе започнато настоящото разследване, изрично се посочва, че разглежданият продукт има една-единствена функция и следователно е предназначен за една-единствена цел или употреба, а именно подсилване на пластмасите в композитите. Въпреки това при посочения по-горе анализ бе установено, че разликите в производствения процес на прежди в сравнение с производствения процес на ровинги (и нарязани снопчета и матове) водят до съществени разлики в основните физични и химични характеристики предвид различните приложения на преждите, сред които и редица употреби, които не са свързани с композитен материал. Получените в тази връзка становища след разгласяването на окончателните мерки не бяха в състояние да променят това заключение.
(23)
Предвид горепосоченото искането за изключване на преждите поради различни физични и химични характеристики и различни употреби в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете се приема. Поради тази причина заключението е, че преждите следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, посочено в регламента за временните мерки. Следователно преждите окончателно се изключват от процедурата.
(24)
Следва също така да се отбележи, че заинтересована страна подаде искане за изключване на тънките прежди, но това вече няма значение предвид изключването на всички прежди от обхвата на продукта.
1.2. Тъкани ровинги
(25)
Една заинтересована страна поиска да бъдат изключени тъканите ровинги. Това искане се основаваше на твърдението, че тъканите ровинги следва да се третират според същия принцип като импрегнираните ровинги, тъй като продуктът вече не е ровинг, а по-скоро продукт надолу по веригата.
(26)
В тази връзка е важно да се припомни причината за изключването на някои импрегнирани ровинги. Някои ровинги и прежди действително бяха изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(27)
Що се отнася до тъканите ровинги, те не се разглеждат нито като промазани, нито като импрегнирани ровинги и имат загуба на маса при накаляване между 0,3 % и 0,13 %. Следователно те определено са различни продукти в сравнение с импрегнираните ровинги, които бяха изключени на предварителния етап. На второ място, бе установено, че тъканите ровинги, също като останалите ровинги, нарязаните снопчета и матовете, се използват предимно за подсилване на пластмасите в композитите. Следователно те без съмнение попадат в определението на обхвата на продукта, дадено както в жалбата, така и в известието за откриване на настоящата процедура и явно не съществуват причини, които да оправдават изключването им.
(28)
Следователно се заключава, че тъканите ровинги попадат ясно и недвусмислено в обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура, и че искането те да бъдат изключени от този обхват не е подкрепено с достатъчно факти и трябва да бъде отхвърлено.
1.3. Заключение
(29)
Не бяха внесени други искания относно обхвата на продукта.
(30)
Предвид горепосоченото бе счетено за целесъобразно да се преразгледа определението на обхвата на продукта, посочено в регламента за временните мерки. Следователно разглежданият продукт се определя окончателно като нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата.
2. Сходен продукт
(31)
Поради отсъствието на искане или становище, свързано с този въпрос, и като се вземат предвид констатациите, съдържащи се в съображения 13-23 по-горе, заключенията в съображение 20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След публикуването на временните мерки един производител износител/една група от производители износители, на който/която не е предоставено ТДПИ, отново е изразил/а несъгласието си с отхвърлянето на неговото/нейното искане за ТДПИ. Този производител износител/тази група от производители износители обаче просто е повторил/а исканията си, направени на по-ранен етап от процедурата, без да е представил/а нови аргументи. Припомня се, че, както е обяснено в регламента за временните мерки, тези аргументи вече бяха подробно обсъдени в отделна кореспонденция с производителя износител/групата от производители износители.
(33)
Освен това след разгласяването на окончателните мерки този производител износител/тази група от производители износители обяви, че Комисията е пренебрегнала нови факти, които той/тя е представил/а. В тази връзка се отбелязва, че фактите, за които става въпрос, са били само представяне на няколко документа, подкрепящи аргумента за състава на борда на директорите на дружеството - аргумент, който вече е бил представен и във връзка с който е бил получен отговор. Следователно не са били представени нови факти, които да поставят под въпрос решението за отхвърляне на искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители.
(34)
Вследствие на това предварителните заключения относно искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители се потвърждават окончателно.
(35)
Поради отсъствието на други становища съдържанието на съображения 21-29 от регламента за временните мерки относно свързаните с ТДПИ констатации се потвърждава окончателно.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
След разгласяването на временните мерки същият производител износител/същата група от производители износители, който/която коментира решението за ТДПИ, изрази несъгласие и с отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ. Според него/нея Комисията не е предоставила достатъчно доводи за отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ.
(37)
В тази връзка отново се посочва, че, както е посочено в съображение 26 от регламента за временните мерки в частта за ТДИП, по-голямата част от директорите от съвета на директорите на това дружество са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Следователно не би могло да се изключи значително вмешателство от страна на държавата в процеса на вземане на решения на този производител износител.
(38)
Вследствие на това за този производител износител беше потвърдено, че след като той не е успял да докаже, че е независим от държавата в достатъчна степен, той не е изпълнил критериите по член 9, параграф 5 от основния регламент и поради тази причина искането му за ИТ трябва да бъде отхвърлено.
(39)
След разгласяването на окончателните мерки посоченият по-горе производител износител и другите производители износители, на които не бе предоставено ИТ, обявиха, че решението за отхвърляне на искането им за ИТ не е в съответствие с доклада на специализираната група на СТО по спор DS 397 относно налагането на окончателни антидъмпингови мерки върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китайската народна република. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченият по-горе доклад на специализираната група все още не е окончателен, тъй като не е приет от Органа за уреждане на спорове. Освен това не е изтекъл срокът за внасяне на възражения срещу доклада на специализираната група. Следователно това твърдение се отхвърля.
(40)
Вследствие на това и поради отсъствието на други становища относно ИТ съдържанието на съображения 30-33 от регламента за временните мерки се потвърждава окончателно и се прави окончателното заключение, че ИТ не следва да се предоставя на нито един/една от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е било отказано ТДПИ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ
(41)
След разгласяването на временните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ, обяви, че за онези видове на разглеждания продукт, които не се продават в представителни количества на вътрешния пазар (или изобщо не се продават), нормалната стойност на сходния продукт следва да бъде изчислена въз основа на конструираната нормална стойност, а не както направи Комисията на предварителния етап - като използва за нормалната стойност представителни цени на вътрешния пазар на много сходни видове (които бяха надлежно коригирани).
(42)
Искането бе прието, вследствие на което нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличието на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от рентабилните операции на вътрешния пазар по вид на продукта за всички разглеждани видове на продукта (тъй като всички продажби на тези видове на продукта на вътрешния пазар бяха определени за рентабилни, изискването за теста, посочен в член 2, параграф 4, бе ясно изпълнено). При отсъствието на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. За един вид на продукта, за който не бяха предоставени производствени разходи, бе използвана конструираната нормална стойност на много сходен вид.
(43)
След това за останалите видове на продукта бе проверено дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент и както е описано в съображения 37-40 от регламента за временните мерки.
(44)
По-нататъшното разследване установи, че рентабилните продажби на едва няколко сравними вида на продукта са били над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар могат да бъдат използвани за изчисляването на средната цена на нормалната стойност за тези видове на продукта. За останалите видове са били използвани само рентабилните продажби.
(45)
След разгласяването на окончателните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която бе предоставено ТДПИ, заяви, че описаната в съображение 42 по-горе методология за конструиране на нормалната стойност на непредставителните видове на продукта, а именно като се използва печалбата от рентабилните операции на съответните видове на продукта, би била в противоречие с буква от член 2, параграф 6 от основния регламент. Той/тя изтъкна също така, че стандартна практика при конструирането на нормалната стойност за определен вид на продукта е да се използва средната печалба от всички рентабилни операции на всички видове на продукта и че всяка промяна на тази практика ще наруши принципа на правна сигурност.
(46)
Следва да се отбележи, че описаната в съображение 42 методология е в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, съгласно който размерът на печалбата следва да се определя на основата на действителните данни за продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от износителя или производителя. Използването на думите „на сходен продукт“ не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове, когато това е целесъобразно. Освен това съгласно действащата съдебна практика на СТО (4) действителният марж на печалба, изчислен за операциите при обичайни търговски условия на онези видове на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, не може да бъде пренебрегнат. В действителност производителят износител/групата от производители износители не е доказал/а, че за операциите на видовете на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, следва да се смята, че не са осъществени при обичайни търговски условия. Накрая следва да се отбележи, че описаната по-горе методика е справедлива. В действителност, когато маржът на печалба от продажбите на съответния вид на продукта, извършени при обичайни търговски условия, е по-нисък от среднопретеглената печалба за продажбите на всички видове на продукта, извършени при обичайни търговски условия, за конструирането на нормалната стойност се използва по-ниският марж на печалба на съответния вид на продукта. Поради това искането се отхвърля.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) Държава аналог
(47)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Турция не трябва да се използва като държава аналог и предложи за тази цел да се използва Малайзия. Това становище не бе подкрепено с допълнителни доводи, вследствие на което не бе взето предвид.
(48)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта, предмет на разследването (вж. по-горе), фактът, че в Турция не се произвеждат прежди, вече не пречи Турция да бъде избрана за държава аналог, тъй като няма да бъде нужно да се конструира нормална стойност за никой от разследваните видове на продукта (вж. също съображения 50 и 51 по-долу).
(49)
Като се има предвид посоченото по-горе, окончателно се прави заключението, че Турция следва да се използва за държава аналог в тази процедура.
б) Определяне на нормалната стойност
(50)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че нормалната стойност на сходния продукт в Турция може да не е точна, тъй като структурата на разходите на турското съдействащо дружество е неточна. При разследването действително бе установено, че съдействащото дружество в Турция има значителни финансови разходи, които може да доведат до неточности при изчисляването на нормалната стойност, особено когато тя е конструирана.
(51)
Следователно, за да се избегнат каквото и да било неточности в изчисляването, бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това групиране доведе до по-голяма съпоставимост по отношение на обема на продажбите между разглеждания продукт и турския сходен продукт и позволи да се използват действителните цени, а не конструираната нормална стойност, при която трябва да се използват разходите за реализация, както и общите и административните разходи (които евентуално могат да бъдат неточни поради финансовите разходи).
4. Експортна цена и сравнение на цените
(52)
Поради отсъствието на становища съдържанието на съображения 48-50 от регламента за временните мерки относно определянето на експортна цена и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
5. Дъмпингови маржове
(53)
При отсъствието на становища съдържанието на съображения 51-54 от регламента за временните мерки относно общата методология за изчисляване на дъмпинговите маржове се потвърждава окончателно.
(54)
Предвид посочените по-горе изменения при изчисляването на нормалните стойности и след коригиране на някои грешки в изчисленията размерът на окончателно определения дъмпинг, изразен като процент от нетната цена CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Други съдействащи дружества
29,7 %
Д. ВРЕДА
(55)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта (вж. съображения 13-23 по-горе) анализът на вредата трябваше да бъде адаптиран към останалите три основни вида на продукта: ровинги, нарязани снопчета и матове. За тази цел бе необходимо да се преразгледат някои показатели за вреда, обемът на дъмпинговия внос, изчисляването на подбиването на цените и нивото на отстраняване на вредата.
1. Промишленост на Съюза
(56)
По отношение на определението за промишлеността на Съюза и представителността на извадката от производители от Съюза не бяха получени нови становища или искания. Като се има предвид това, а и фактът, че видът на продукта, изключен от неговия обхват, а именно преждите, представлява ограничен дял от производството и продажбите на производителите от Съюза, заключенията в съображения 56-58 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(57)
По отношение на потреблението на Съюза следва да се отбележи, че, както е посочено в съображение 55 по-горе, изключването на единия от четирите основни вида на продукта, а именно преждите, от неговия обхват доведе до преразглеждане на обема на потреблението на Съюза.
(58)
С оглед на посоченото по-горе преразглеждане общото потребление на Съюза през разглеждания период се разви по показания по-долу начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
903 351
944 137
937 373
697 128
Индекс
100
105
104
77
(59)
Показаната по-горе тенденция по отношение на потреблението е сходна с тенденцията, наблюдавана при продукта, предмет на разследването, определен в регламента за временните мерки, а именно увеличение с около 5 % през периода 2007-2008 г., последвано от значителен спад - с 23 % по време на РП в сравнение с 2006 г.
3. Внос от засегнатата държава
(60)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани.
(61)
Една заинтересована страна заяви, че вносът от КНР, идващ от производители, свързани с промишлеността на Съюза, е трябвало да бъде изключен от разглеждания внос.
(62)
В тази връзка на първо място се припомня, че, както вече бе посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, по време на РП обемът на вноса от КНР на включените в представителната извадка производители е представлявал по-малко от 4 % от общия внос от КНР. След изключването на преждите от обхвата на продукта положението продължава да е същото.
(63)
Като се има предвид, че само двама производители от Съюза са внасяли разглеждания продукт от КНР през РП, точният обем на този внос не може да бъде оповестен от съображения за поверителност. Във всеки случай, дори количеството на този внос да се приспадне за всяка година от разглеждания период, тенденцията по отношение на обема на вноса и на пазарните дялове щеше да остане до голяма степен непроменена. Пазарният дял на дъмпинговия внос щеше да бъде по-нисък, но само с по-малко от един процентен пункт за всяка година от разглеждания период, което нямаше да се отрази на общата тенденция през разглеждания период.
(64)
След изключването на преждите преразгледаните данни за вноса са следните:
a) Обеми
Таблица 3
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
71 061
110 641
132 023
98 723
Индекс
100
156
186
139
б) Пазарен дял
Таблица 4
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Индекс
100
149
179
180
(65)
След тези промени тенденциите, наблюдавани на предварителния етап по отношение на обема на вноса на разглеждания продукт, се измениха донякъде. Въпреки това увеличаването на обема на вноса както като абсолютна, така и като относителна стойност продължава да бъде съществено. Този внос се е увеличил много бързо през разглеждания период, и по-специално между 2006 и 2008 г. (с 86 %), след което вносът от Китай е намалял заради общия спад в търсенето. Въпреки това пазарният дял на този внос е продължил да нараства между 2008 г. и РП, като за целия период се е увеличил с 6,3 процентни пункта.
в) Динамика на цените
(66)
След изключването на преждите средната цена CIF на вноса на разглеждания продукт намаля значително (с около 3 %):
Таблица 5
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
901
907
945
909
Индекс
100
101
105
101
(67)
Въпреки това таблицата по-горе показва, че тенденцията на значително стабилни цени по време на разглеждания период не се е променила, вследствие на което заключението относно тенденцията при цените на този внос, посочено в регламента за временните мерки, може да бъде потвърдено.
г) Подбиване на цените
(68)
Що се отнася до изчисляването на подбиването на цените, временните маржове трябваше да бъдат преразгледани, тъй като поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо съответните продажби да не бъдат включвани при изчисляването на вредата.
(69)
Освен това, както това бе направено по отношение на дъмпинговия аспект на разследването (вж. съображения 50 и 51 по-горе), бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това доведе до увеличаване на обема на вноса от Китай, включен в сравнението с продажбите на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, като по този начин бе постигната по-голяма представителност на изчисленията, свързани с подбиването.
(70)
Накрая бяха направени корекции, за да се вземат предвид разходите след вноса, с оглед на това, че тези разходи са неизбежни за продажбата на разглеждания продукт.
(71)
Вследствие на промените при изчисляването на подбиването на цените, дължащи се на i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, преразгледаните маржове на подбиване възлизат на 18,2 %, като средното подбиване на цените е 10,9 %. Посочените по-горе промени бяха приложени и при изчисляване на нивото на отстраняване на вредата - вж. съображение 134 от настоящия регламент.
(72)
Освен посочените по-горе промени и при отсъствието на други искания или становища, заключенията в съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Преразглеждане на показателите за вредата вследствие на изключването на преждите
(73)
Поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо да се направи корекция на някои таблици от раздел Г.4 от регламента за временните мерки. Освен това трябваше да бъде направена несъществена корекция в данните за продажбите на един от включените в представителната извадка производители. Следва да се отбележи, че присъствието на преждите в производството и продажбите на включените в представителната извадка производители бе относително ограничено. Следователно най-засегнати от тези корекции бяха показателите въз основа на всички производители от Съюза (обем на продажбите и пазарен дял). Средните продажни цени на включените в представителната извадка производители също бяха засегнати, но в по-ограничена степен. Въпреки това и за тези показатели наблюдаваните тенденции продължават да бъдат до голяма степен непроменени в сравнение с констатациите в регламента за временните мерки, както се вижда от таблиците по-долу. Като се има предвид ограниченото присъствие на прежди в представителната извадка на производителите, финансовите показатели (рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и инвестиции) не са засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта. С цел постигането на прозрачност всички таблици относно показателите за вредата, посочени в раздел Г.4 от регламента за временните мерки, са дадени по-долу, включително тези, в които няма промени.
(74)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен обема на производството на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2008 г. и РП), заключението в съображение 67 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
488 335
503 711
498 739
310 257
Индекс
100
103
102
64
(75)
Като цяло изключването на преждите доведе до понижаване на цифрите за производствения капацитет на промишлеността на Съюза, но това не се отрази на тенденцията и на използването на капацитета. Следователно заключението в съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
567 067
567 822
580 705
506 509
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(76)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен движението в складовите наличности на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2007 г., 2008 г. и РП), заключението в съображение 70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 8
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
87 603
72 282
122 926
81 485
Индекс
100
83
140
93
(77)
Въпреки че в сравнение с обема на продажбите, посочен в регламента за временните мерки, спадът на този обем от 2006 г. нататък е с 1 % по-голям през 2007 и 2008 г. и с 3 % по-малък през РП, обемът на продажбите е намалял с 27 % по време на разглеждания период и следователно заключенията в съображения 71 и 72 се потвърждават.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
689 541
683 861
654 956
501 519
Индекс
100
99
95
73
(78)
След изключването на преждите от обхвата на продукта пазарният дял на промишлеността на Съюза в ЕС намаля от 76,3 % на 71,9 % (в сравнение със спада от 75,1 % на 69,5 %). Следователно заключенията в съображение 73 от регламента за временните мерки относно пазарния дял на промишлеността на Съюза се потвърждават.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Индекс
100
95
92
94
(79)
Що се отнася до средните продажни цени, изключването на преждите от обхвата на продукта доведе до малко по-ниски средни продажни цени като цяло. Тази тенденция обаче е идентична с тенденцията при продажните цени, описана в регламента за временните мерки (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 74 от посочения регламент се потвърждават.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
EUR/тон
1 163
1 154
1 181
1 147
Индекс
100
99
102
99
(80)
Данните за заетостта на производителите от Съюза бяха коригирани, за да се изключи производството на прежди. Заради относително лекия спад в цифрите тенденцията остана непроменена (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 75 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 050
3 851
3 676
3 275
Индекс
100
95
91
81
(81)
Производителността на промишлеността на Съюза не бе засегната от изключването на преждите, вследствие на което заключенията в съображение 76 от регламента за временните мерки могат да бъдат потвърдени.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
(82)
Както вече бе посочено в съображение 73 по-горе, като се има предвид ограниченото присъствие на преждите в представителната извадка на производителите, изброените по-долу финансови показатели не се повлияха от изключването на преждите от обхвата на продукта.
(83)
Разходите за труд в смисъл на средни годишни заплати не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 77 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 14
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
(84)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 15
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като процент от оборота)
0,3
4,7
3,5
-15,0
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Паричният поток на промишлеността на Съюза остана непроменен след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключението в съображение 83 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 16
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (в евро)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(86)
Равнището на инвестициите на промишлеността на Съюза остана непроменено след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 85 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 17
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
4.2. Коментари, получени след разгласяването на предварителните констатации
(87)
Една заинтересована страна заяви, че Комисията е трябвало да направи анализ на вредата (а също и на причинно-следствената връзка) на база сегмент, т.е. за всеки от основните видове на продукта поотделно. Тази страна смята, че основните видове на продукта са прекалено различни един от друг, за да могат да бъдат анализирани като цяло.
(88)
На първо място следва да се припомни, че заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за разглеждания продукт и за сходния продукт като цяло. Ако има искания, свързани с определението на разглеждания продукт, те следва да се анализират в този контекст, а не да водят до отделен анализ на вредата в зависимост от различните видове на продукта, които са предмет на разследването. Както бе посочено в съображения 13-23 по-горе, обхватът на продукта, предмет на настоящото разследване, беше променен на окончателния етап от разследването, като преждите бяха изключени. Заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за новоопределения разглеждан продукт и за сходния продукт като цяло. Поради тези причини посоченото по-горе искане не може да се приеме.
(89)
Същата заинтересована страна обяви, че представените за промишлеността на Съюза данни не са последователни. По-конкретно тази страна смята, че Комисията греши, като в някои случаи предоставя данни от цялата промишленост на Съюза, а в други използва само проверените данни от включените в представителната извадка производители.
(90)
По отношение на това искане на първо място следва да се отбележи, че изготвянето на представителна извадка е процедура, която е изрично предвидена в член 17 от основния регламент и която се използва в случаите, когато е невъзможно да се проведе подробно разследване на някои групи икономически оператори. Смята се, че изготвената извадка на производители на Съюза е представителна за цялата промишленост на Съюза, а и заинтересованите страни не са подавали мотивирани искания, в които да се твърди обратното. Поради това, както вече бе посочено в съображение 66 от регламента за временните мерки, всички показатели за вредата, с изключение на тези относно обема на продажбите и пазарния дял, са изготвени въз основа на информацията, събрана и проверена на място при производителите от Съюза, които са включени в представителната извадка. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, която обхваща всички производители от Съюза, бе необходимо условие, за да се изчисли потреблението на Съюза, като на свой ред и обемът на продажбите, и потреблението на Съюза бяха необходими за определяне на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(91)
Друга заинтересована страна заяви, че вносът от КНР от производители, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза, както е посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, е трябвало да бъде добавен към продажбите на съответните производители.
(92)
Като се има предвид, че съответните производители от Съюза само препродават въпросните продукти, добавянето на този внос към техния обем на продажбите би изкривило картината и поради тази причина не е оправдано. Във всеки случай, както това бе вече посочено в съображения 62 и 63 по-горе, обемът на този внос е ограничен. Както се посочва в същите съображения, пазарните дялове също ще бъдат засегнати само в минимална степен, като и тенденциите по отношение на свързаните с тях показатели за вредата няма да се променят.
(93)
Една заинтересована страна посочи, че Комисията не е обяснила защо продажбите за собствено потребление са били включени в данните за продажбите на промишлеността на Съюза. Според нея Комисията е трябвало да направи анализ на пазара за собствено потребление отделно от свободния пазар.
(94)
В тази връзка е важно да се подчертае, че продажбите за собствено потребление бяха включени в анализа на обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза, тъй като бе установено, че тези продажби се конкурират с вноса. При разследването действително бе установено, че количествата, използвани за собствено потребление от съответните дружества в Съюза, по принцип могат да бъдат заместени от закупени стъклени влакна, например ако пазарни обстоятелства и/или финансови съображения предизвикат подобна промяна. Поради тази причина те бяха включени в анализа на пазара на Съюза. Във всеки случай, дори и продажбите за собствено потребление да бъдат изключени от анализа, това няма да промени съществено тенденциите по отношение на продажбите.
(95)
Промишлеността на Съюза оспори средните продажни цени в Съюза, прилагани от промишлеността на Съюза, така както са обобщени в таблица 10 от регламента за временните мерки. Тя смята, че е допусната грешка при изчисляването и твърди, че в действителност понижаването на продажните цени през разглеждания период е било по-голямо от посочените 2 %. Предвид това твърдение изчисляването на средните продажни цени в Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза бе преразгледано. Изчисляването бе извършено въз основа на проверените продажни цени и бе установено, че то е вярно. Въпреки това, като се има предвид изключването на преждите от обхвата на продукта, средните продажни цени трябваше да бъдат преизчислени, като се изключат преждите, като преизчислените средни цени са посочени в таблица 11 по-горе.
(96)
Двама от включените в представителната извадка производители оспориха някои от корекциите, внесени в представените от тях данни за рентабилността. Оспорените корекции бяха свързани с вътрешнокорпоративни трансфери, с промени в счетоводството и с други необичайни елементи, които според Комисията ненужно изкривяват съответно получените данни за печалбата. Корекциите бяха оспорени, тъй като съответните производители считат, че вследствие на корекциите не са отразени значителни разходи, които все пак са били направени и които в някои случаи дори биха могли да са свързани с дъмпинговия внос. Корекциите, внесени в данните за рентабилността на двете дружества, бяха преразгледани и за тях отново бе установено, че са обосновани. Поради това искането бе отхвърлено.
(97)
Поради отсъствието на други искания или становища и като се имат предвид промените, посочени в съображения 55-80 по-горе, заключенията в съображения 66-86 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(98)
Поради отсъствието на други искания или становища заключенията в съображения 87-89 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(99)
Някои страни отново заявиха, че като се имат предвид обемът и цените на вноса от КНР, няма причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и разглеждания внос. По-конкретно отново бе посочено, че като цяло средната цена на този внос се е запазила стабилна през разглеждания период и че промишлеността на Съюза е успяла да поддържа рентабилността на равнища, които са близки до посочената целева печалба през 2007 и 2008 г., когато обемът на вноса от Китай се е увеличил най-много.
(100)
В съображения 94 и 95 от регламента за временните мерки вече се съдържаше отговор на тези твърдения и тези съображения се потвърждават. Освен това, както вече бе посочено в съображение 107 от регламента за временните мерки, не може да се направи заключението, че причинно-следствената връзка е нарушена, единствено въз основа на това как са се изменили ограничен брой показатели за вредата, които са били наблюдавани за ограничено време от разглеждания период; точно обратното, необходимо е да се направи оценка на цялостното изменение на всички показатели за вредата през целия разглеждан период. Според предварителния анализ вносът на разглеждания продукт е предизвикал спад на цените на пазара на Съюза през разглеждания период и доста е подбил продажните цени на промишлеността на Съюза през разследвания период. Поради това промишлеността на Съюза не е съумяла да достигне необходимите равнища на рентабилност, дори когато търсенето е било относително високо, както през 2007 и 2008 г. Освен това пазарният дял, който заема вносът от КНР, постоянно е нараствал, и най-вече през 2007 г., когато пазарът на стъклени влакна в ЕС нарасна значително. Тази агресивна стратегия на увеличаване на пазарния дял чрез постоянно продаване на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, не доведе до сериозно влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза преди РП само благодарение на относително високото ниво на потребление на Съюза, което смекчи последиците от вредоносния дъмпинг. Въпреки това развитията през РП потвърждават, че при влошаване на пазарните условия съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос, веднага се проявява с пълна сила. Поради това твърденията в съображение 99 по-горе се отхвърлят.
2. Въздействие на други фактори
(101)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани, както следва:
Таблица 18
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 945
28 834
35 396
24 980
Пазарен дял (%)
3,9
3,0
3,8
3,6
Средна цена/тон (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 946
24 928
20 511
18 523
Пазарен дял (%)
3,2
2,6
2,2
2,6
Средна цена/тон (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
САЩ
Обеми (в тонове)
16 757
15 821
12 145
8 726
Пазарен дял (%)
1,8
1,7
1,3
1,2
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 118
12 601
Пазарен дял (%)
1,1
2,7
3,7
1,8
Средна цена/тон (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
9 043
9 919
8 791
6 996
Пазарен дял (%)
1,0
1,0
0,9
1,0
Средна цена/тон (EUR)
928
925
928
854
Индия
Обеми (в тонове)
4 363
11 227
3 741
5 353
Пазарен дял (%)
0,5
1,2
0,4
0,8
Средна цена/тон (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Република Корея
Обеми (в тонове)
6 277
4 845
13 918
5 112
Пазарен дял (%)
0,7
0,5
1,5
0,7
Средна цена/тон (EUR)
1 037
1 109
886
999
Япония
Обеми (в тонове)
21 142
9 498
9 949
3 710
Пазарен дял (%)
2,3
1,0
1,1
0,5
Средна цена/тон (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Мексико
Обеми (в тонове)
1 017
2 977
1 803
1 763
Пазарен дял (%)
0,1
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
364
729
977
1 033
Канада
Обеми (в тонове)
3 930
3 096
2 123
2 029
Пазарен дял (%)
0,4
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Други държави
Обеми (в тонове)
6 787
12 923
6 899
7 092
Пазарен дял (%)
0,7
1,4
0,7
1,0
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
С изключение на обемите на вноса от САЩ и от Тайван, които са спаднали с около 35 % (РП) в сравнение с обемите, посочен в таблица 17 от регламента за временните мерки, изключването на преждите повлия на вноса от други държави само в много малка степен.
(103)
Редица заинтересовани страни отново изтъкнаха, че вреда на промишлеността на Съюза е нанесла по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, или казано по друг начин, че икономическата криза е основната причина за вредата, докато вносът от КНР е в най-лошия случай не повече от втори, допълнителен фактор. В този смисъл бе заявено, че съществува взаимосвързаност между потреблението и рентабилността и че рентабилността се е влошила едва когато търсенето се е понижило. Същевременно бе посочено, че не съществува взаимосвързаност между пазарния дял в ЕС, продажните цени и рентабилността на промишлеността на Съюза, от една страна, и пазарния дял в ЕС и продажните цени на вноса от Китай, от друга страна. Също така бе заявено, че Комисията не е направила правилна оценка на вредоносното въздействие на спада на потреблението в ЕС и по този начин е действала в нарушение на член 3, параграф 7 от основния регламент.
(104)
Първата част от посоченото по-горе твърдение бе подробно разгледана в съображения 99-102 от регламента за временните мерки. Въздействието на икономическата криза върху вредата действително бе разгледано и в съображение 101 от регламента за временните мерки се признава, че икономическият спад и свиването а търсенето са се отразили отрицателно на състоянието на промишлеността на Съюза и че са увеличили вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Това обаче не намалява ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от Китай върху пазара на Съюза през разглеждания период. С други думи, икономическата криза през РП е допринесла за засилването на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, но във всички случаи вносът от КНР е нанесъл вредата, която се смята за съществена по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент. Следователно това твърдение бе отхвърлено.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(105)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР, е от такова естество, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Предвид горепосоченото и поради отсъствието на други становища, които все още да не са били разгледани, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от КНР е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(106)
Заключенията относно причинно-следствената връзка, обобщени в съображения 117-119 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Жалбоподателите отново изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки е от основно значение, за да може промишлеността на Съюза да продължи да бъде жизнеспособна и да функционира и за в бъдеще, тъй като ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР, е засегнала сериозно продажбите, рентабилността и способността за инвестиране на промишлеността на Съюза. Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 122-126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(109)
Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Интерес на ползвателите
(110)
След налагането на временните мерки редица ползватели и асоциации на ползватели, които не бяха изразили становище по време на предварителния етап, заявиха своя интерес и изразиха становища.
(111)
Много ползватели изразиха същите общи становища по някои от въпросите, които вече бяха анализирани в регламента за временните мерки, без да предоставят нова информация за тях или допълнителни доказателства в подкрепа на твърденията си. По други въпроси обаче бе получена нова информация, която впоследствие бе анализирана.
(112)
Редица заинтересовани страни заявиха, че оказаното от ползвателите съдействие не е представително за сложността на сектора и че повечето ползватели са малки или средни дружества, чието положение и гледна точка не са били взети под внимание при анализа на интереса на Съюза.
(113)
В тази връзка на първи място следва да се припомни, че 13 ползватели попълниха въпросник, а няколко други представиха в допълнение и становища. Освен това редица асоциации, действащи от името на ползватели, представиха становища. Също така много от тези заинтересовани страни представиха вижданията си по време на изслушване. След коригиране на броя поради изключването на преждите от обхвата на продукта оказалите съдействие ползватели представляваха около 24 % от вноса на разглеждания продукт. Такова ниво на съдействие се смята за представително.
(114)
Въпреки това се признава, че повечето ползватели, попълнили предназначения за тях въпросник, са по-скоро големи по размер дружества. В това отношение Комисията е зависима от съдействието, което ѝ е било оказано в крайна сметка. Въпреки това се смята, че благодарение на съдействието, оказано от няколко асоциации (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), тревогите на малките и средните дружества са били изразени и са били взети под внимание.
(115)
Редица ползватели и една асоциация оспориха направената в съображение 130 от регламента за временните мерки оценка на Комисията относно броя на заетите лица в промишления сектор, който е ползвател на стъклени влакна. В тази връзка следва да се припомни, че в съображение 130 от регламента за временните мерки Комисията оценява общия брой на работещите в цялата промишленост надолу по веригата на промишлеността на Съюза, съставена от дружества, използващи продукти от стъклено влакно, включително производството на продукти надолу по веригата, на приблизително 50 000 до 75 000 души. Според посочените по-горе заинтересовани страни този брой може да достигне общо 200 000 до 250 000 души и от тях бе поискано да обосноват тези оценки. Въпреки че една асоциация (European Boating Industry) представи известни данни в подкрепа на тази оценка, свързани със сектора на строенето на лодки, не бяха представени убедителни доказателства, чрез които да се установи връзка между тези данни за заетостта и разглеждания продукт и сходния продукт.
(116)
Във всеки случай установяването на интереса на ползвателите на стъклени влакна въз основа на такива общи данни, които включват общия брой на заетите лица на всички равнища надолу по веригата на промишлеността на Съюза, включително подразделенията на мултинационални дружества, които нямат никаква връзка с продуктите от стъклено влакно, ще засегне сериозно правдоподобността на анализа на интереса на Съюза.
(117)
Следва също така да се припомни, че, както е посочено в съображение 130 от регламента за временните мерки, според Комисията броят на заетите лица в подразделенията, ползватели на стъклени влакна, на онези дружества, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, е бил около 27 000 души. Тази оценка е изготвена въз основа на подробните данни, които ползвателите са представили в отговорите си на въпросника конкретно за заетостта на Съюза в тези подразделения. Тя е получена, като тези цифри са събрани и екстраполирани към целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП. Екстраполирането е въз основа на дела на съдействащите ползватели по отношение на целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП.
(118)
Накрая, в тази връзка следва също така да се отбележи, че вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта посочената по-горе оценка трябваше да бъде преразгледана. В резултат на преразглеждането заетостта бе изчислена на около 22 000 души.
3.1. Въздействие на произтичащите от митата разходи върху рентабилността на ползвателите
(119)
Редица ползватели заявиха, че в съображения 132-136 от регламента за временните мерки Комисията е подценила въздействието на временното антидъмпингово мито върху рентабилността, а оттам и върху жизнеспособността на европейския промишлен отрасъл с ползватели. Според тях действителното въздействие е много по-голямо, като нивото на временното мито е застрашило съществуването на много от тези предприятия в Съюза.
(120)
В тази връзка е важно да се отбележи, че икономическата оценка в регламента за временните мерки бе направена въз основа на икономическите данни, предоставени от ползвателите, оказали съдействие при разследването. В действителност това бе единствената налична информация по въпроса, която можеше да бъде проверена. Голям брой ползватели разкритикуваха оценката, но само един от тях предостави допълнителна информация, която би могла да се използва за изготвянето на по-точен анализ. Във всеки случай въпросната страна е ползвател на прежди и подадената от нея информация в крайна сметка не бе използвана при анализа на въздействието на разходите.
(121)
Направени бяха допълнителни заявления, според които въздействието върху малките и средните ползватели е по-голямо от посоченото. Въпреки това тези ползватели не оказаха пълно съдействие и конкретните доказателства, които бяха предоставени по този въпрос, бяха малко. Сред оказалите съдействие ползватели действително има няколко мултинационални дружества, по отношение на които отражението на митата вероятно е по-ограничено. Въпреки това, за да се изключи този изкривяващ ефект при изчисляването, на окончателния етап Комисията определи какво е средното въздействие върху разходите само за използващото стъклени влакна подразделение на съдействащите ползватели вместо на целите дружества - вж. съображение 123 по-долу.
(122)
Вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта оценката, направена на предварителния етап, трябваше да бъде преразгледана, като от анализа се изключват дружествата, използващи прежди. Освен това в оценката трябваше да бъдат внесени допълнителни изменения във връзка с нивата на митата, които следва да бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(123)
Предвид посочените по-горе преразглеждания изчисленото въздействие на митото върху промишления отрасъл с ползватели ще бъде средно едва около 0,5 до 2,3 процентни пункта от печалбата на използващите стъклени влакна подразделения на ползвателите. Следователно въздействието ще се окаже много по-слабо от очакваното на предварителния етап, а може би дори и незначително, тъй като е малко вероятно слабо повишаване на себестойността като това, което евентуално ще бъде предизвикано от предварително наложените митнически ставки, да не може да бъде прехвърлено изцяло или поне частично.
(124)
Действително, що се отнася до способността за прехвърляне на повишаването на себестойността, от жалбоподателя бе получена информация във връзка с промените в себестойността на смолите - друг важен разход за ползвателите, който понякога представлява дори по-голямата част от себестойността на композитните крайни продукти. Според тази информация, ако продажната цена на стъклените влакна (себестойността за ползвателите) се е запазила стабилна за много дълъг период от време, то за същия период себестойността на смолите се е увеличила двойно. От края на 2009 г. увеличаването на цените на смолите отново ще е съществено. Въпреки това значително повишаване на цената ползвателите продължиха да купуват тази основна суровина и да продават крайните си продукти, като същевременно продължиха да са конкурентоспособни. Следователно има вероятност те да са успели да прехвърлят поне част от повишаването на себестойността върху клиентите си. Ако такова значително повишаване на себестойността може (отчасти) да бъде прехвърлено върху клиентите, няма причина това да не може да бъде направено и с антидъмпинговото мито върху стъклените влакна на нивото на отстраняване на вредата.
(125)
Някои страни изтъкнаха, че ползвателите, сред които и групи на световно равнище, преместват или ще преместят производството си извън Съюза, което може да доведе до изгубването на работни места сред ползвателите от Съюза; това може да има отражение и върху клиентите на ползвателите, както и върху производителите на пластмаси, които също доставят материали на ползвателите на стъклени влакна, произвеждащи композитни материали. Това обаче е възможна последица от налагането на мита върху който и да е междинен продукт, а не само върху стъклените влакна. Ползвателите надолу по веригата могат също така да кандидатстват за закрила в рамките на антидъмпинговата процедура, както това вече се случи за мрежестите тъкани от стъклени влакна. Във всеки случай изтъкването на всяко подобно въздействие ще се окаже много ограничено поради нивата на митата, които ще бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(126)
Предвид посоченото по-горе може да се направи заключението, че оцеляването на нито един от ползвателите, оказали съдействие при разследването и представили икономически данни, които Комисията е успяла да разгледа, не е застрашено вследствие на увеличаването на разходите, предизвикано от предложените мерки.
3.2. Сигурност на доставките
(127)
Няколко ползватели изтъкнаха отново, че сигурността на доставките на пазара на Съюза е застрашена и че антидъмпинговите мерки допълнително са влошили тази ситуация. Те подкрепиха твърдението си с доказателства, като подчертаха неспособността на промишлеността на Съюза да осигури доставки на стъклени влакна за промишления отрасъл с ползватели в искания обем и на исканите цени. В същия дух изявлението на Комисията, че неизползваният капацитет на ЕС е достатъчно голям, за да замени вноса от КНР, бе окачествено като опростено и неоснователно.
(128)
Въпросът бе анализиран по-подробно. Жалбоподателят предостави също така нова информация за обема на производството, използването на капацитета и търсенето. От анализа на така получената информация бе потвърдено, че наистина през първата половина на 2010 г. е имало трудности при доставянето на някои продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, поради недостига на складови наличности вследствие на възстановяването на пазара след икономическата криза. Междувременно обаче и в съответствие с очакванията в това отношение, отразени в регламента за временните мерки (съображения 145-149), увеличаването на търсенето, изглежда, се е стабилизирало и бяха предоставени доказателства, че през 2010 г. доставчиците в ЕС значително са повишили производството си, което е налично незабавно. Също така бе съобщено за допълнително увеличаване на производствения капацитет на промишлеността на Съюза в краткосрочен и в средносрочен план. Освен това бяха представени доказателства за значително увеличаване на производствения капацитет в редица други държави производителки извън Съюза.
(129)
Актуализираните данни за производството и за производствения капацитет по отношение на преждите не бяха толкова успокоителни; в независимо пазарно проучване също се подчертава, че ситуацията по отношение на доставките на прежди определено не е толкова благоприятна. Поради изключването на преждите от обхвата на продукта обаче този проблем вече не е от значение.
(130)
Редица ползватели заявиха също така, че някои производители от Съюза са увеличили значително цените на някои продукти непосредствено преди публикуването на регламента за временните мерки и са започнали да настояват за увеличаване на цените при поискване на допълнителни количества от ползвателите. Също така бе посочено, че някои производители от Съюза са се съгласявали да подпишат само краткосрочни договори (за по-малко от една година) за разлика от преди. В подкрепа на това бяха предоставени някои доказателства, което беше възприето от ползвателите като потвърждение на факта, че промишлеността на Съюза няма да е в състояние да осигури исканите от пазара количества на приемливи цени.
(131)
В тази връзка следва да се отбележи, че след налагането на антидъмпинговите мерки може да се очаква известно повишаване на цените на пазара на Съюза. Следователно не е необичайно да се наблюдава и известно увеличаване на цените, практикувани от страна на производителите от Съюза. Що се отнася до краткосрочните договори, това е въпрос между купувача и продавача и не е непременно свързан с временен недостиг на доставките, а може да бъде обяснен с множество други фактори, засягащи пазара. Във всеки случай, както вече бе посочено в съображение 128 по-горе, ситуацията по отношение на доставката на стъклени влакна, изглежда, се нормализира през 2010 г. Поради тези причини посочените по-горе твърдения се отхвърлят.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
Въз основа на посоченото по-горе заключенията в съображения 150 и 151 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до окончателното заключение, че след претегляне на предимствата и недостатъците не съществуват неоспорими доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(133)
Жалбоподателят заяви, че целевата печалба от 5 %, която бе определена на предварителния етап, е прекалено ниска и повтори виждането си, че ниво между 12 и 15 % е по-оправдано, като се има предвид фактът, че свързаната с производството на стъклени влакна промишленост е много капиталоемка. Според него за постигането на добра възвръщаемост на капитала и осъществяването на нови инвестиции е необходимо много по-високо ниво на рентабилност. Въпреки това не бяха представени убедителни доказателства за посоченото по-горе твърдение, вследствие на което се заключава, че определеният на предварителния етап марж на печалбата от 5 % следва да бъде запазен.
(134)
Що се отнася до определянето на нивото на отстраняване на вредата, както вече бе посочено в съображение 71 по-горе, промените в методологията, които се отразиха на изчисляването на подбиването на цените, а именно i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, бяха приложени и по отношение на изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(135)
За да се изключат преждите и да се вземат предвид особеностите на всяка група от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) при анализа на вредата, Комисията използва подробната финансова информация, представена от включените в представителната извадка производители от Съюза за всеки вид на продукта. В тази връзка бяха използвани отделните финансови данни за основните групи от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) вместо общите данни, които бяха използвани в предварителните изчисления и които включваха преждите (вж. съображение 155 от регламента за временните мерки). Полученият от изчислението резултат отразява по-добре ситуацията на пазара и взема под внимание, доколкото е възможно, преразгледания обхват на продукта и особеностите на основните видове на продукта.
(136)
Посочените по-горе промени доведоха до съществено преразглеждане на предварителните нива на отстраняване на вредата.
2. Окончателни мерки
(137)
В контекста на посоченото по-горе се смята, че в съответствие с член 9 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт.
(138)
Тъй като понастоящем нивата на отстраняване на вредата са по-ниски от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да бъдат въз основа на нивото на отстраняване на вредата.
(139)
Въз основа на посоченото по-горе митническата ставка, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е следната:
Производител износител
Предложено антидъмпингово мито (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Всички останали дружества
13,8
(140)
Индивидуалната за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на заключенията от настоящото разследване. Следователно тя отразява ситуацията, установена по време на разследването по отношение на разглежданото дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително върху вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тази ставка и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тази индивидуална за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (5). заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на препратката към дружеството, което се ползва от индивидуална митническа ставка.
(142)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през ПР.
3. Окончателно събиране на временните мита
(143)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложените окончателни мита. Тъй като понастоящем преждите са изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 13-24), сумите, които бяха временно обезпечени върху вноса на прежди, следва да бъдат освободени. Тъй като окончателните ставки на митото са по-ниски от временните ставки на митото, временно обезпечените суми, превишаващи окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Всички други дружества
13,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Освобождават се сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887), понастоящем включени в код по КН ex 7019 19 10 (кодове по ТАРИК 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 и 7019191079), и с произход от Китайската народна република.
2. Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република. Обезпечените суми, които превишават ставките на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 март 2011 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 248/2011
(2011. gada 9. marts),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk - “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk - “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 (2) (turpmāk - “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam.
(2)
Antidempinga procedūru ierosināja pēc tam, kad 2009. gada 3. novembrī Eiropas Stiklšķiedras ražotāju asociācija (APFE), kuras nosaukums tagad mainīts uz GlassFibreEurope (turpmāk - “sūdzības iesniedzējs”), iesniedza sūdzību (turpmāk - “sūdzība”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Eiropas Savienībā (turpmāk - “ES”).
(3)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (turpmāk - “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (turpmāk - “attiecīgais periods”).
B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiski fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (turpmāk - “pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta turpmāka pārbaude uzņēmuma Saertex telpās Saerbeck pilsētā Vācijā; šis uzņēmums bija viens no stiklšķiedras lietotājiem, kurš sadarbojās, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem.
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt dažu ĶTR izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt tās summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu, kas pārskatīts saskaņā ar šo regulu (turpmāk - “galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas varēja izteikt iebildumus pēc attiecīgās informācijas saņemšanas.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
1. Izmeklēšanas joma: Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes imports
(8)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports bija jāiekļauj esošās izmeklēšanas jomā. Tas apgalvoja, ka šo valstu neiekļaušana ir diskriminējoša, jo saskaņā ar pagaidu konstatējumiem importa apjoms no šīm trim valstīm nav uzskatāms par nenozīmīgu un ir pirmšķietams pierādījums cenu samazinājumam.
(9)
Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka uzsākšanas posmā nepastāvēja tāds dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības pirmšķietams pierādījums, kā tas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu, kurš pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz importu no šīm valstīm. Gluži pretēji, attiecībā uz importa apjomu sūdzības iesniedzēji norādīja informāciju, ka imports un tirgus daļas no citām valstīm bija samazinājušās kopš 2004. gada.
(10)
Attiecībā uz Malaiziju, Taivānu un Turciju pagaidu posma analīzē apstiprināja, ka imports no Taivānas un Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies (attiecīgi no 2,0 % līdz 1,5 % un no 2,9 % līdz 2,5 %), bet imports no Malaizijas nedaudz palielinājies - no 1,0 % līdz 1,7 %. Lai gan šis importa līmenis pārsniedz de minimis importa līmeni, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 7. punktu, citas prasības šo valstu iekļaušanai izmeklēšanā netika izpildītas. Jo īpaši netika saņemta informācija, kas norādītu uz dempingu, ko veic viena no minētajām valstīm. Tāpēc prasība par Malaizijas, Taivānas un Turcijas iekļaušanu izmeklēšanā ir noraidīta.
C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(11)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (turpmāk - “attiecīgais ražojums”).
(12)
Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, Komisija nolēma pagaidām spolētos diegus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā.
1.1. Spolētie diegi
(13)
Pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu pasākumiem tika veikta turpmāka izmeklēšana attiecībā uz prasību izslēgt spolētos diegus. Šajā sakarā jāatgādina, ka pirms pagaidu pasākumu piemērošanas (skatīt pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumu) bija saņemti daudzi iesniegumi, kuros pieprasīja spolēto diegu izslēgšanu. Turklāt pēc pagaidu pasākumu piemērošanas no ieinteresētajām personām tika saņemts daudz papildu un detalizētas informācijas. Visas minētās piezīmes tika sīki analizētas, kā paskaidrots turpmāk.
(14)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka spolētie diegi jānošķir no trīs citiem pamatražojuma veidiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā, jo: i) spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības ir atšķirīgas, ii) spolēto diegu un pārējo trīs pamatražojuma veidu ražošanas process atšķiras un iii) spolētos diegus izmanto atšķirīgiem mērķiem.
(15)
Attiecībā uz i) un ii) argumentu iesniedza pierādījumus, kas norādīja uz grīstu, cirstās šķiedras un filcu, no vienas puses, un spolēto diegu, no otras puses, atšķirīgajām īpašībām. Konkrētāk, informācija liecināja, ka filcus un cirstās šķiedras parasti ražo no grīstēm un nevis no spolētajiem diegiem. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ES ražošanas nozare apstrīdēja šo nodalīšanu, apgalvojot, ka faktiski dažas īpašas cirstās šķiedras tiek ražotas no spolētajiem diegiem. Tomēr tas, ka dažas īpašas cirstās šķiedras ražo no spolētajiem diegiem, nenozīmē, ka spolētie diegi būtu jāuzskata par atbilstīgiem attiecīgā ražojuma definīcijai (skatīt arī 20. apsvērumu turpmāk).
(16)
Attiecībā uz pirmo prasību par fizisko un ķīmisko pamatīpašību atšķirībām ieinteresētā persona iesniedza vadoša pētniecības institūta pētījumu. Šajā pētījumā salīdzināja, inter alia, grīstu un spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecībā uz šā salīdzinājuma konstatējumiem tika izteikti daži iebildumi, kuri savukārt mudināja atsevišķus spolēto diegu lietotājus izteikt dažas svarīgas piezīmes. Šī informācija ļauj secināt, ka grīstu, filcu un cirstās šķiedras svarīga ķīmiskā sastāvdaļa ir silane - ķīmiska saistviela, kas veicina sveķu uzsūkšanos matricās. Spolētos diegus parasti neražo, izmantojot šādu ķīmisku vielu, jo tās vietā pievieno ķīmisko vielu (size), kuras pamatā ir cietes eļļa, kas darbojas kā smērviela un aizsargviela, lai spolētie diegi izturētu ātrgaitas aušanu. Atšķirībā no grīstēm, kuros saistviela palīdz absorbēt sveķus, size atgrūž sveķus. Attiecībā uz ķīmiskajām pamatīpašībām tika noskaidrots arī, ka spolēto diegu stikla izejvielas sastāvs ir stabilāks un tās daļiņu izmērs ir viendabīgāks nekā citu ražojuma veidu izejvielām.
(17)
No fizisko īpašību viedokļa spolēto diegu fiziskās pamatīpašības nešķiet līdzīgas citu ražojuma veidu īpašībām. Pirmkārt, ir vispāratzīts, ka spolētie diegi ir kopumā smalkāks materiāls ar daudz mazāku šķiedru diametru un lineāro blīvumu nekā grīstēm. Otrkārt, spolētie diegi ir vienīgais ražojuma veids, kurš tiek šķeterēts (lai gan ražo arī nešķeterētus spolētos diegus).
(18)
Attiecībā uz otro prasību par ražošanas procesa atšķirībām, lai gan visas personas atzīst, ka četrus pamatražojuma veidus ražo no kausēta stikla, kas satur kvarca smilti, sodas pelnus, kaļķakmeni, kaolīnu un dolomītu, kurus laiž caur vairākatveru siltumizturīgām platīna-rodija teknēm (“ieliktņi”), ir konkrētas būtiskas atšķirības spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar citiem ražojumiem šajā izmeklēšanā. Pirmkārt, spolēto diegu ražošanai vajadzīga lielāka precizitāte, stabila temperatūras kontrole un enerģijas ieguldījums, piemērojot īpaši stingrus kontroles rādītājus (ieliktņa jauda u. c.). Tā kā atveres ieliktņos ir mazākas, ražošanas jauda ir ievērojami zemāka salīdzinājumā ar citiem ražojumiem. Tāpēc katlus parasti izmanto vai nu spolēto diegu, vai grīstu ražošanai - ekonomisku iemeslu dēļ stiklšķiedras ražotāji neizmanto šo divu ražojumu ražošanai vienus un tos pašus katlus. Vēl viena ražošanas procesa atšķirība ir tāda, ka pēc apstrādes ieliktnī spolētos diegus šķeterē.
(19)
Attiecībā uz iii) argumentu par izmantošanas atšķirībām konstatēja, ka spolēto diegu atšķirīgās ķīmiskās īpašības salīdzinājumā ar grīstēm, cirsto šķiedru un filciem ir saistītas ar spolēto diegu atšķirīgo pielietojumu. Lai gan izdarīja pagaidu secinājumu, ka “gandrīz visi attiecīgā ražojuma atšķirīgie veidi (…) būtībā tiek izmantoti vienam mērķim”, pamatojoties uz piezīmēm, ko saņēma pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas, tika veikta šā jautājuma turpmāka izmeklēšana, kurā noskaidroja, ka grīstes, cirsto šķiedru un filcus izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā, bet spolētos diegus galvenokārt izmanto daudz vieglāku jaunizstrādātu materiālu ražošanā, kas paredzēti tehniskajiem audumiem, piemēram, ļoti kvalitatīvai izolācijai, aizsardzībai un filtrēšanai. Tikai dažos, ļoti retos gadījumos spolētos diegus var izmantot arī nostiprināšanai, taču tas drīzāk nav iespējams ekonomisku iemeslu dēļ, ņemot vērā spolēto diegu samērā augsto pašizmaksu salīdzinājumā ar grīstēm.
(20)
Ņemot vērā iepriekš minētās atšķirības, nav pārsteidzoši, ka tirgus uztver spolētos diegus kā atšķirīgus no pārējiem trīs ražojumiem. Gan lietotāji, gan ES ražošanas nozare iesniedza ziņojumu par stāvokli tirgū, kurš tika publicēts neatkarīgā žurnālā, kas aplūko saliktos ražojumus. Šajā ziņojumā, kurš nekādā veidā nebija saistīts ar minēto antidempinga procedūru, vispirms tika paskaidrots, ka ražošanas un pielietojumu dēļ spolētos diegus un grīstes vajadzētu nošķirt. Pēc tam tika sīki analizēta vispārējā stiklšķiedras ražošanas jauda attiecībā uz divām grupām: i) grīstes, cirstā šķiedra un filci kopā un ii) spolētie diegi (3).
(21)
Attiecībā uz iespējamo spolēto diegu aizvietošanu ar citiem pamatražojuma veidiem jānorāda, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, retos gadījumos teorētiski ir iespējams spolētos diegus izmantot citu ražojumu veidu vietā. Tomēr, veicot papildu analīzi, Komisija konstatēja, ka praksē tā nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga izvēle, jo spolēto diegu ražošanas izmaksas ievērojami atšķiras salīdzinājumā ar citiem ražojumiem, ko var izskaidrot ar 18. apsvērumā minētajām atšķirībām ražošanas procesā.
(22)
Sūdzībā, uz kuras pamata tika uzsākta minētā izmeklēšana, bija skaidri norādīts, ka attiecīgajam ražojumam ir unikāla funkcija, kura pamato tā mērķi vai pielietojumu, proti, plastmasas nostiprināšana kompozītmateriālā. Tomēr iepriekš minētā analīze norāda uz tām atšķirībām spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar grīstēm (cirstām šķiedrām un filciem), kuru dēļ radušās būtiskas atšķirības fiziskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, ņemot vērā spolēto diegu atšķirīgu pielietojumu, tostarp vairākus citus pielietojumus, kas nav saistīti ar kompozītmateriālu. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai šo secinājumu mainītu.
(23)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināta prasība izslēgt spolētos diegus, pamatojoties uz to atšķirīgajām fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī atšķirīgo pielietojumu salīdzinājumā ar grīstēm, cirstām šķiedrām un filciem. Tādējādi tika izdarīts secinājums, ka spolētie diegi jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi spolētie diegi tiek galīgi izslēgti no procedūras.
(24)
Jānorāda arī, ka ieinteresētā persona iesniedza prasību par smalko spolēto diegu izslēgšanu, bet šo prasību neizskatīja, ņemot vērā visu spolēto diegu izslēgšanu no ražojuma klāsta.
1.2. Teksturētās grīstes
(25)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja teksturēto grīstu izslēgšanu. Šo prasību pamatoja ar argumentu, ka teksturētas grīstes jāizskata saskaņā ar to pašu principu, kuru izmantoja impregnētu grīstu izskatīšanai, jo šis ražojums vairs nav grīstes, bet ir pakārtots ražojums.
(26)
Tāpēc ir svarīgi atgādināt atsevišķu impregnētu grīstu konkrēto izslēgšanas iemeslu. Atsevišķas grīstes un spolētos diegus tiešām izslēdza, jo šie veidi tiek īpaši apstrādāti, tos pārklājot un impregnējot, un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības.
(27)
Attiecībā uz teksturētām grīstēm ir saprotams, ka šīs grīstes nav pārklātas vai impregnētas, un to karsēšanas zudumi ir 0,3-0,13 % apmērā. Tādējādi tie ir pilnīgi atšķirīgi ražojumi salīdzinājumā ar impregnētām grīstēm, kurus izslēdza pagaidu posmā. Otrkārt, tika konstatēts, ka, tāpat kā citas grīstes, cirstās šķiedras un filcus, teksturētās grīstes galvenokārt izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā. Tāpēc gan sūdzībā, gan paziņojumā par procedūras sākšanu tās ir pilnībā ietvertas ražojuma klāsta definīcijā un nav pamatojuma to izslēgšanai.
(28)
Tādējādi tika secināts, ka teksturētās grīstes skaidri un neapstrīdami attiecas uz šīs procedūras ražojumu klāstu un prasība par to izslēgšanu no šā klāsta nav pietiekami pamatota ar faktiem, un tāpēc tā ir jānoraida.
1.3. Secinājumi
(29)
Attiecībā uz ražojumu klāstu turpmākas prasības netika iesniegtas.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par atbilstošu pārskatīt ražojumu klāsta definīciju, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus.
2. Līdzīgais ražojums
(31)
Tā kā nav iesniegta neviena prasība vai piezīme un ņemot vērā konstatējumus, kas iepriekš minēti 13.-23. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumā izdarītos secinājumus.
D. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(32)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viens ražotājs eksportētājs/grupa, kam nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu (turpmāk tekstā - “TER”), atkārtoja, ka nepiekrīt sava TER pieprasījuma noraidījumam. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa tikai atkārtoja prasības, kuras jau bija iesniegtas procedūrā iepriekš, neiesniedzot nekādus jaunus argumentus. Jāatgādina, ka, kā paskaidrots pagaidu regulā, šie argumenti jau tika sīki izskatīti, personiski sazinoties ar attiecīgo ražotāju eksportētāju/grupu.
(33)
Turklāt pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka Komisija nepievērsa uzmanību jauniem pierādījumiem, kuri bija iesniegti. Šajā sakarā tiek norādīts, ka minētie pierādījumi bija tikai daži dokumenti, kurus iesniedza, lai uzturētu iepriekš ierosinātu argumentu, uz kuru jau saņemta atbilde, attiecībā uz uzņēmuma direktoru valdes veidošanu. Tādējādi netika iesniegti jauni pierādījumi, kuri liktu apšaubīt lēmumu noraidīt attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.
(34)
Tāpēc ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus attiecībā uz attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.
(35)
Tā kā nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21.-29. apsvēruma saturs attiecībā uz TER konstatējumiem.
2. Atsevišķs režīms (AR)
(36)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas minētais ražotājs eksportētājs/grupa, kas izteica piezīmes par lēmumu attiecībā uz savu TER, pauda, ka nepiekrīt atteikumam piešķirt tam atsevišķu režīmu (turpmāk - “AR”). Tā apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu pamatojumu par AR pieprasījuma noraidīšanu.
(37)
Šajā sakarā tiek atkārtots, ka, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā attiecībā uz TER analīzi, lielāko daļu direktoru minētā uzņēmuma direktoru valdē iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Tāpēc nevar izslēgt nozīmīgu valsts iejaukšanos minētā ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanas procesā.
(38)
Rezultātā attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju tika apstiprināts, ka, tā kā minētais ražotājs eksportētājs neuzrādīja pietiekamu neatkarību no valsts, tas neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajam kritērijam, un tāpēc AR pieprasījums ir jānoraida.
(39)
Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas iepriekš minētais ražotājs eksportētājs un citi ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra AR, apgalvoja, ka lēmums noraidīt to AR pieprasījumus nebija saskaņā ar PTO šķīrējtiesas ziņojumu strīdus procedūrā DS 397 par galīgiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz dažiem dzelzs vai tērauda savienotājelementu veidiem no Ķīnas Tautas Republikas. Šajā sakarā jānorāda, ka iepriekš minētais šķīrējtiesas ziņojums vēl nav galīgi izstrādāts, jo to vēl nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Turklāt nav beidzies termiņš, kas paredzēts apelācijas iesniegšanai pret šķīrējtiesas ziņojumu. Tāpēc šo prasību noraidīja.
(40)
Rezultātā un tā kā nav iesniegtas citas piezīmes attiecībā uz AR, ar šo galīgi ir apstiprināts pagaidu regulas 30.-33. apsvēruma saturs un galīgi secināts, ka AR nav jāpiešķir nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam tika liegts TER.
3. Normālā vērtība
3.1. Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam/grupai, kam piemērots TER
(41)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piemēroja TER, iesniedza prasību par to, ka attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus iekšzemes tirgū nepārdod reprezentatīvā daudzumā (vai nepārdod vispār), līdzīgā ražojuma normālā vērtība jāaprēķina, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un nevis tā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā, t. i., izmantojot ļoti līdzīgu ražojumu veidu reprezentatīvās iekšzemes cenas (tās attiecīgi koriģējot) normālās vērtības noteikšanai.
(42)
Prasību apstiprināja, un tāpēc nereprezentatīvo veidu (t. i., to iekšzemes pārdevumu, kuri veidoja mazāk par 5 % no eksporta pārdevumiem Eiropas Savienībā vai kurus vispār nepārdeva iekšzemes tirgū) normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, kurām pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja ražojumu pārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu darījumu peļņa iekšzemes tirgū katram attiecīgā ražojuma veidam (konstatēja, ka visi šo ražojumu veidu iekšzemes pārdevumu darījumi bija rentabli, tāpēc skaidri tika ievērota pamatregulas 2. panta 4. punktā minētā pārbaude). Ja ražojumu nepārdeva iekšējā tirgū, tika izmantota vidējā peļņa. Vienam ražojuma veidam, kura ražošanas izmaksas nebija zināmas, izmantoja ļoti līdzīga ražojuma salikto normālo vērtību.
(43)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem turpmāk pārbaudīja, vai katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru pārdod iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos, var uzskatīt par pārdotu parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, kā minēts pagaidu regulas 37.-40. apsvērumā.
(44)
Turpmākā izmeklēšanā konstatēja, ka tikai dažu salīdzināmo ražojuma veidu rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tāpēc visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja izmantot šo ražojuma veidu normālās vērtības vidējās cenas aprēķināšanā. Pārējiem veidiem izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu.
(45)
Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piešķīra TER, apgalvoja, ka metodika, kuru izmanto nereprezentatīvu ražojuma veidu normālo vērtību noteikšanai, kā iepriekš minēts 42. apsvērumā, t. i., izmantojot attiecīgo ražojuma veidu rentablo darbību peļņu, ir pretrunā pamatregulas 2. panta 6. punktam. Turklāt ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka saskaņā ar standarta praksi tiek izmantota visu ražojuma veidu visu rentablo darījumu vidējā peļņa, lai noteiktu konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, un ka jebkuras izmaiņas šajā praksē būtu pretrunā juridiskās noteiktības principam.
(46)
Jānorāda, ka 42. apsvērumā minētā metodoloģija ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, un atbilstīgi tai peļņas summu pamatā jābūt faktiskiem datiem par līdzīgā ražojuma pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veic eksportētājs vai ražotājs. Vārdu “līdzīgā ražojuma” lietojums neizslēdz līdzīgā ražojuma parastās tirdzniecības aprites datu dalījumu starp eksportētāju vai ražotāju. Vārdu “līdzīga ražojuma” lietojums neizslēdz to, ka attiecīgos gadījumos izmeklējamo ražojumu iedala ražojumu veidos. Turklāt spēkā esošā PTO judikatūra (4) paredz, ka nevar neņemt vērā tādu faktiskās peļņas normu, kura noteikta to attiecīgo ražojuma veidu darījumiem parastajā tirdzniecības apritē, kuriem jānosaka normālā vērtība. Jānorāda arī, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa nepierādīja, ka to ražojuma veidu darījumi, kuriem jānosaka normālā vērtība, būtu uzskatāmi par tādiem, kas nav notikuši parastajā tirdzniecības apritē. Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš aprakstītā metodika ir objektīva. Gadījumos, kad peļņas procents no attiecīgo ražojumu veidu pārdevumiem parastajā tirdzniecības apritē ir zemāks par visu ražojumu veidu vidējo svērto peļņu parastajā tirdzniecības apritē, normālās vērtības noteikšanai izmanto attiecīgo ražojuma veidu zemāko peļņas procentu. Tāpēc šo prasību noraida.
3.2. Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER
a) Analogā valsts
(47)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka Turciju nevar izmantot kā analogo valsti, un ieteica šajā sakarā izmantot Malaiziju. Šis komentārs netika tālāk pamatots un tāpēc netika ņemts vērā.
(48)
Tiek norādīts, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no izmeklēšanas ražojumu klāsta (skatīt iepriekš), fakts, ka spolētos diegus neražo Turcijā, vairs neliedz izvēlēties Turciju kā analogo valsti, jo neradīsies vajadzība veidot jebkura izmeklēšanā iesaistītā ražojuma veida normālo vērtību (skatīt arī turpmāk 50. un 51. apsvērumu).
(49)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka Turcija būtu jāizmanto kā analogā valsts šajā procedūrā.
b) Normālās vērtības noteikšana
(50)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līdzīga ražojuma normālā vērtība Turcijā var nebūt precīza, jo Turcijas uzņēmuma, kurš sadarbojas, izdevumu struktūra ir izkropļota. Izmeklēšana tiešām noskaidroja, ka Turcijas uzņēmumam, kurš sadarbojas, bija ievērojamas finanšu izmaksas, kuras varēja izkropļot normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši salikto aprēķinu.
(51)
Tāpēc, lai izvairītos no jebkuras iespējamas aprēķinu izkropļošanas, nolēma sadalīt ražojuma veidus grupās un noteikt tikai galvenās ražojumu īpašības. Šis sadalījums grupās uzlaboja attiecīgā ražojuma un Turcijas līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu salīdzināmību un ļāva izmantot faktiskās cenas saliktās normālās vērtības vietā, kuras aprēķināšanai būtu jāizmanto pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (kuras, iespējams, izkropļo finanšu izmaksas).
4. Eksporta cena un cenu salīdzinājums
(52)
Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 48.-50. apsvēruma saturu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar atbilstīgo normālo vērtību.
5. Dempinga starpības
(53)
Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 51.-54. apsvēruma saturu attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanas vispārējo metodoloģiju.
(54)
Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas, beidzot noteica dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF neto cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:
1. tabula
Dempinga starpības
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas
29,7 %
E. KAITĒJUMS
(55)
Jānorāda, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta (skatīt iepriekš 13.-23. apsvērumu), kaitējuma analīze bija jāpielāgo trīs pārējiem pamatražojuma veidiem: grīstēm, cirstai šķiedrai un filciem. Tas radīja vajadzību pārskatīt dažus kaitējuma rādītājus, importa par dempinga cenām apjomu, kā arī cenu samazinājuma aprēķinu un kaitējuma novēršanas līmeni.
1. Eiropas Savienības ražošanas nozare
(56)
Attiecībā uz ES ražošanas nozares definīciju un ES ražotāju izlases reprezentativitāti nav saņemtas jaunas piezīmes vai prasības. Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka no ražojumu klāsta izslēgtais ražojuma veids, t. i., spolētie diegi, ir ES ražotāju ražošanas un pārdošanas neliela daļa, ar šo apstiprina pagaidu regulas 56.-58. apsvērumā izdarītos secinājumus.
2. Patēriņš Eiropas Savienībā
(57)
Attiecībā uz patēriņu ES jānorāda, ka, kā iepriekš minēts 55. apsvērumā, izslēdzot vienu no četriem pamatražojuma veidiem, t. i., spolētos diegus, notika patēriņa apjomu ES pārskatīšana.
(58)
Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, kopējais patēriņš ES attiecīgajā periodā attīstījās šādi:
2. tabula
Patēriņš ES
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indekss
100
105
104
77
(59)
Iepriekš minētā patēriņa tendence ir līdzīga tendencei, kuru novēroja attiecībā uz ražojumu šajā izmeklēšanā, kā noteikts pagaidu regulā, t. i., pieaugums par apmēram 5 % laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un tad ievērojams kritums par 23 % izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2006. gadu.
3. Imports no attiecīgās valsts
(60)
Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu bija jāpārskata.
(61)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar ES ražošanas nozari, ir jāizslēdz no attiecīgā importa.
(62)
Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā, izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto ražotāju importa apjoms no ĶTR veidoja mazāk nekā 4 % no kopējā Ķīnas importa. Šī situācija nav mainījusies pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta.
(63)
Ņemot vērā, ka tikai divi ES ražotāji importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR izmeklēšanas periodā, šā importa precīzu apjomu nevar atklāt konfidencialitātes iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā, pat atņemot importa summu par katru attiecīgā perioda gadu, importa apjoma un tirgus daļu tendence paliktu lielākoties nemainīga. Importa par dempinga cenām tirgus daļa samazinātos tikai par mazāk nekā vienu procenta punktu par katru attiecīgā perioda gadu, tādējādi neietekmējot vispārējo tendenci attiecīgajā periodā.
(64)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas pārskatītie importa dati ir šādi:
a) Apjomi
3. tabula
Imports no ĶTR (apjomi)
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indekss
100
156
186
139
b) Tirgus daļa
4. tabula
Imports no ĶTR (tirgus daļa)
2006
2007
2008
IP
Tirgus daļa (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indekss
100
149
179
180
(65)
Pēc šīm pārmaiņām tendences, kas novērotas pagaidu posmā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa apjomu, ir tikai nedaudz mainījušās. Tomēr gan absolūtais, gan relatīvais importa apjoma pieaugums paliek ievērojams. Šāda importa apjoms ļoti ātri palielinājās attiecīgajā periodā, īpaši laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam (par 86 %), pēc kura Ķīnas importa apjoms samazinājās vispārēja pieprasījuma krituma dēļ. Tomēr šā importa tirgus daļa turpināja palielināties laikposmā no 2008. gada līdz IP, un visā periodā tā palielinājās par 6,3 procentpunktiem.
c) Cenu dinamika
(66)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas attiecīgā ražojuma vidējā CIF importa cena ievērojami samazinājās (par apmēram 3 %).
5. tabula
Imports no ĶTR (cenas)
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
901
907
945
909
Indekss
100
101
105
101
(67)
Tomēr iepriekšējā tabulā redzams, ka stabilu cenu tendence attiecīgajā periodā nav mainījusies, tāpēc var apstiprināt secinājumu attiecībā uz šā importa cenas tendenci, kā to nosaka pagaidu regula.
d) Cenu samazinājums
(68)
Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķinu bija jāpārskata pagaidu starpības, jo spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību izņemt attiecīgo pārdošanas apjomu no kaitējuma aprēķiniem.
(69)
Turklāt, tāpat kā attiecībā uz dempingu izmeklēšanā (skatīt iepriekš 50. un 51. apsvērumu), tika pieņemts lēmums sadalīt ražojuma veidus grupās un atšķirt tikai ražojuma pamatīpašības. Tā rezultātā palielinājās tā Ķīnas importa apjoms, kurš bija iekļauts salīdzinājumā ar ES ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, tādējādi nodrošinot samazinājuma aprēķinu labāku reprezentativitāti.
(70)
Visbeidzot, tika piemērota pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ņemot vērā to, ka šīs izmaksas ir ļoti svarīgas, lai pārdotu attiecīgo ražojumu.
(71)
Pēc izmaiņām cenu samazinājuma aprēķinā, kurš notika šādu iemeslu dēļ: i) spolēto diegu izslēgšanas, ii) ražojuma veidu sadalīšanas grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcijas, pārskatītās samazinājuma starpības veido līdz 18,2 %, bet vidējais cenu samazinājums ir 10,9 %. Iepriekš minētās izmaiņas tika piemērotas arī kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam, skatīt regulas 134. apsvērumu.
(72)
Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61.-65. apsvērumā izdarītos secinājumus.
4. Saimnieciskais stāvoklis Eiropas Savienības ražošanas nozarē
4.1. Kaitējuma rādītāju pārskatīšana, kas notiek spolēto diegu izslēgšanas dēļ
(73)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību koriģēt konkrētas tabulas pagaidu regulas D.4. iedaļā. Turklāt bija nedaudz jākoriģē viena izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas dati. Jānorāda, ka izlasē iekļauto ražotāju ražošanas un pārdošanas datos bija ietverts tikai samērā neliels spolēto diegu daudzums. Tāpēc šīs korekcijas visvairāk ietekmēja rādītājus, kuru pamatā bija visu ES ražotāju dati (pārdošanas apjomi un tirgus daļa). Mazāk tika skartas izlasē iekļauto ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Tomēr novērotās tendences arī attiecībā uz šiem rādītājiem paliek lielākoties nemainīgas salīdzinājumā ar konstatējumiem pagaidu regulā, kā parādīts nākamajās tabulās. Ņemot vērā nelielo spolēto diegu daudzumu ražotāju izlasē, spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta nav ietekmējusi finanšu rādītājus (rentabilitāti, ienākumus no ieguldījumiem (INI), naudas plūsmu un investīcijas). Lai nodrošinātu pārredzamību, turpmāk iekļautas visas, tostarp neizmainītās, tabulas, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem, kuri uzskaitīti pagaidu regulas D.4. iedaļā.
(74)
Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju ražošanas apjomu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. apsvērumā izdarīto secinājumu.
6. tabula
ES ražošanas nozare - ražošana
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indekss
100
103
102
64
(75)
ES ražošanas nozares ražošanas jauda ir kopumā samazinājusies, izslēdzot spolētos diegus, bet tas nav ietekmējis tendenci un jaudas izmantojumu. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 69. apsvērumā izdarīto secinājumu.
7. tabula
ES ražošanas nozare - ražošanas jauda
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Jauda (tonnās)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indekss
100
100
102
89
Jaudas izmantojums (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekss
100
103
100
71
(76)
Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju krājumu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2007., 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. apsvērumā izdarīto secinājumu.
8. tabula
ES ražošanas nozare - krājumi
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indekss
100
83
140
93
(77)
Lai gan salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem, kas minēti pagaidu regulā, pārdošanas apjomu samazinājums kopš 2006. gada ir noticis par 1 % vairāk 2007. un 2008. gadā un par 3 % mazāk izmeklēšanas periodā, pārdošanas apjomi turpināja samazināties par 27 % attiecīgajā periodā, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā izdarītos secinājumus.
9. tabula
ES ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indekss
100
99
95
73
(78)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta Eiropas Savienības ražošanas nozares ES tirgus daļa samazinājās no 76,3 % līdz 71,9 % (salīdzinājumā ar 75,1 % līdz 69,5 %). Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītos secinājumus attiecībā uz ES ražošanas nozares tirgus daļu.
10. tabula
ES ražošanas nozare - ES tirgus daļa
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
ES tirgus daļa (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indekss
100
95
92
94
(79)
Vidējās pārdošanas cenas nedaudz samazinājās spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta dēļ. Tomēr tendence ir identiska tai pārdošanas cenas tendencei, kura minēta pagaidu regulā (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), un tāpēc ar šo apstiprina minētās regulas 74. apsvērumā izdarītos secinājumus.
11. tabula
ES ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
EUR/par tonnu
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekss
100
99
102
99
(80)
Lai izslēgtu spolēto diegu ražošanu, koriģēja ES ražotāju nodarbinātības rādītājus. Pēc samērā nelielā samazinājuma tendence ir palikusi nemainīga (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā izdarītos secinājumus.
12. tabula
ES ražošanas nozare - nodarbinātība
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Darbinieku skaits
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekss
100
95
91
81
(81)
Spolēto diegu izslēgšana neietekmēja ES ražošanas nozares ražīgumu, tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 76. apsvērumā izdarītos secinājumus.
13. tabula
ES ražošanas nozare - ražīgums
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tonnas/darbinieks
121
131
136
95
Indekss
100
108
113
79
(82)
Kā jau iepriekš minēts 73. apsvērumā, ņemot vērā spolēto diegu nelielo daudzumu ražotāju izlasē, turpmāk uzskaitītos finanšu rādītājus nav ietekmējusi spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta.
(83)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē darbaspēka izmaksas gada vidējo algu izteiksmē, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. apsvērumā izdarītos secinājumus.
14. tabula
ES ražošanas nozare - darbaspēka izmaksas
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Gada algas (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekss
100
101
103
97
(84)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē rentabilitāti un investīciju ienesīgumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 78.-81. apsvērumā izdarītos secinājumus.
15. tabula
ES ražošanas nozare - rentabilitāte un INI
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tīrā peļņa (% no apgrozījuma)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investīciju ienesīgums
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares naudas plūsmu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. apsvērumā izdarīto secinājumu.
16. tabula
ES ražošanas nozare - naudas plūsma
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Naudas plūsma (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekss
100
50
22
-64
(86)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares ieguldījumu līmeni, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 85. apsvērumā izdarītos secinājumus.
17. tabula
ES ražošanas nozare - ieguldījumi
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Neto ieguldījumi (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekss
100
52
109
71
4.2. Piezīmes, kuras tika saņemtas pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu konstatējumiem
(87)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai bija jāanalizē kaitējums (un arī cēloņsakarība), pamatojoties uz atsevišķiem segmentiem, t. i., par katru pamatražojuma veidu atsevišķi. Šī persona uzskatīja, ka pamatražojuma veidi pārāk atšķiras cits no cita, lai tos analizētu kopā.
(88)
Vispirms jāatgādina, ka visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Prasības par attiecīgā ražojuma definīciju jāanalizē minētajā kontekstā, un kaitējuma analīzi nedrīkst nodalīt, pamatojoties uz dažādiem ražojuma veidiem, par kuriem notiek izmeklēšana. Kā iepriekš minēts 13.-23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas ražojumu klāstu grozīja izmeklēšanas galīgajā posmā, izslēdzot spolētos diegus. Visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par šo jauno attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Šo iemeslu dēļ iepriekš minēto prasību nevar apstiprināt.
(89)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka dati, kurus iesniedza par ES ražošanas nozari, nebija saskaņoti. Jo īpaši tā uzskatīja, ka Komisija kļūdījās, dažreiz sniedzot datus par visu ES ražošanas nozari, bet citos gadījumos izmantoja pārbaudītus datus tikai par izlasē iekļautajiem ražotājiem.
(90)
Attiecībā uz šo prasību vispirms jānorāda, ka izlases veikšana ir procedūra, kura skaidri paredzēta pamatregulas 17. pantā un nosaka, kā rīkoties tajos gadījumos, kad nav iespējams veikt sīku izmeklēšanu par konkrētām uzņēmēju grupām. Izlase, kurā iekļauti ES ražotāji, tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu ES ražošanas nozari, un ieinteresētās personas nav iesniegušas pamatotas prasības, kurās būtu apgalvots pretējais. Tāpēc, kā jau iepriekš minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, visus kaitējuma rādītājus, izņemot tos, kas attiecas uz pārdošanas apjomu un tirgus daļu, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko savāca un pārbaudīja izlasē iekļauto ES ražotāju telpās. Eiropas Savienības ražošanas nozares, kas ietver visus ES ražotājus, pārdošanas apjoms bija ES patēriņa aprēķina priekšnoteikums, un savukārt gan pārdošanas apjoms, gan ES patēriņš bija vajadzīgs, lai noteiktu ES ražošanas nozares tirgus daļu.
(91)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgo ražotāju pārdošanas apjomam bija jāpieskaita imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ES ražotājiem, kā minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā.
(92)
Ņemot vērā, ka attiecīgie ES ražotāji tikai tālāk pārdeva attiecīgos ražojumus, šā importa pieskaitīšana to ražošanas apjomam varētu izkropļot rezultātu, un tāpēc tā nešķiet pamatota. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 62. un 63. apsvērumā, šā importa apjoms ir neliels. Kā minēts tajos pašos apsvērumos, arī tirgus daļas tas ietekmētu tikai nelielā mērā, nemainot attiecīgo kaitējuma radītāju tendenci.
(93)
Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas rādītājos. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāanalizē tirgus pašu vajadzībām atsevišķi no brīvā tirgus.
(94)
Tāpēc ir svarīgi uzsvērt, ka pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļas analīzē, jo konstatēja, ka šī pārdošana nekonkurē ar importu. Izmeklēšanā tiešām noskaidroja, ka apjomus, kurus attiecīgie ES uzņēmumi izmantoja pašu lietošanai, principā varēja aizvietot ar iepirktajām stiklšķiedrām, piemēram, ja tirgus apstākļi un/vai finansiāli apsvērumi ierosinātu šādu pārmaiņu. Tāpēc tos iekļāva ES tirgus analīzē. Jebkurā gadījumā, izslēdzot no analīzes pārdošanu pašu lietošanai, pārdošanas tendences būtiski nemainītos.
(95)
ES ražošanas nozare apšaubīja ES ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, kas apkopotas pagaidu regulas 10. tabulā. Tā pauda pieņēmumu, ka tā ir aprēķina kļūda, un apgalvoja, ka patiesībā attiecīgajā periodā pārdošanas cenu kritums bija lielāks nekā tabulā minētie 2 %. Ņemot vērā šo apgalvojumu, tika pārskatītas izlasē iekļauto ES ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Aprēķina pamatā bija pārbaudītas pārdošanas cenas, un tika konstatēts, ka aprēķins ir pareizs. Tomēr, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, vidējās pārdošanas cenas bija jāpārrēķina, izslēdzot spolētos diegus, tādējādi pārskatītās vidējās pārdošanas cenas ir apkopotas 11. tabulā.
(96)
Divi izlasē iekļautie ražotāji apšaubīja dažas korekcijas, kas veiktas attiecībā uz to iesniegtajiem rentabilitātes rādītājiem. Apstrīdētās korekcijas attiecās uz uzņēmuma iekšienē veiktiem pārvedumiem, grāmatvedības aplēšu un konkrētu ārkārtēju elementu pārmaiņām, kuras, kā Komisija uzskatīja, nevajadzīgi izkropļo iegūtos peļņas rādītājus. Korekcijas tika apstrīdētas, jo attiecīgie ražotāji uzskatīja, ka tādējādi netiek atspoguļotas svarīgas izmaksas, lai gan tās ir radušās un dažos gadījumos varēja pat būt saistītas ar importu par dempinga cenām. Divu uzņēmumu rentabilitātes rādītāju korekcijas tika pārskatītas un vēlreiz tika konstatēts, ka tās bijušas pamatotas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida.
(97)
Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme un ņemot vērā iepriekš minētajā 55.-80. apsvērumā norādītos grozījumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66.-86. apsvērumā izdarītos secinājumus.
5. Secinājums par kaitējumu
(98)
Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 87.-89. apsvērumā izdarītos secinājumus.
F. CĒLOŅSAKARĪBAS
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(99)
Dažas ieinteresētās personas atkārtoja, ka, ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, neveidojas cēloņsakarība starp ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un attiecīgo importu. Jo īpaši atkal tika apgalvots, ka šā importa vidējā cena bija lielākoties stabila attiecīgajā periodā un ka ES ražošanas nozare spēja uzturēt rentabilitāti tādā līmenī, kurš ir līdzīgs minētajai mērķa peļņai 2007. un 2008. gadā, kad notika vislielākais Ķīnas importa apjomu pieaugums.
(100)
Atbildi uz šīm prasībām jau iekļāva pagaidu regulas 94. un 95. apsvērumā, kuru ar šo apstiprina. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, nevar izdarīt secinājumu, ka cēloņsakarība ir zudusi, pamatojoties tikai uz dažu kaitējuma rādītāju attīstību, kuru aplūkoja par attiecīgā perioda neilgu daļu; gluži pretēji - jānovērtē visu kaitējuma rādītāju kopējā attīstība visā attiecīgajā periodā. Pagaidu analīzē jau norādīts, ka attiecīgā ražojuma imports radīja cenas pazemināšanos ES tirgū attiecīgajā periodā un lielā mērā samazināja ES ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā. Tāpēc ES ražošanas nozare nevarēja sasniegt vajadzīgo rentabilitātes līmeni pat samērā liela pieprasījuma apstākļos, kāds tas bija 2007. un 2008. gadā. Turklāt imports no ĶTR konsekventi ieguva lielāku tirgus daļu, un tas notika galvenokārt 2007. gadā, kad ES stiklšķiedras tirgus ievērojami pieauga. Šī agresīvā tirgus daļu ieguves stratēģija, konsekventi pārdodot par cenām, kas samazina ES ražošanas nozares cenas, neradīja nopietnu ES ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanos pirms izmeklēšanas perioda, pateicoties samērā augstam ES patēriņa līmenim, kurš mazināja kaitējošā dempinga ietekmi. Tomēr notikumi izmeklēšanas periodā apstiprina, ka, tikko tirgus apstākļi pasliktinājās, materiālais kaitējums, kuru radīja imports par dempinga cenām, parādīja visu savu ietekmi. Tāpēc 99. apsvērumā minētās prasības ir noraidītas.
2. Citu faktoru ietekme
(101)
Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu jāpārskata šādi:
18. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2006
2007
2008
IP
Norvēģija
Apjoms (tonnās)
34 945
28 834
35 396
24 980
Tirgus daļa (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turcija
Apjoms (tonnās)
28 946
24 928
20 511
18 523
Tirgus daļa (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
ASV
Apjoms (tonnās)
16 757
15 821
12 145
8 726
Tirgus daļa (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaizija
Apjoms (tonnās)
9 541
25 569
35 118
12 601
Tirgus daļa (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taivāna
Apjoms (tonnās)
9 043
9 919
8 791
6 996
Tirgus daļa (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
928
925
928
854
Indija
Apjoms (tonnās)
4 363
11 227
3 741
5 353
Tirgus daļa (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejas Republika
Apjoms (tonnās)
6 277
4 845
13 918
5 112
Tirgus daļa (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japāna
Apjoms (tonnās)
21 142
9 498
9 949
3 710
Tirgus daļa (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Meksika
Apjoms (tonnās)
1 017
2 977
1 803
1 763
Tirgus daļa (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
364
729
977
1 033
Kanāda
Apjoms (tonnās)
3 930
3 096
2 123
2 029
Tirgus daļa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Citas valstis
Apjoms (tonnās)
6 787
12 923
6 899
7 092
Tirgus daļa (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Neņemot vērā importa apjomus no ASV un Taivānas, kas izmeklēšanas periodā samazinājās par apmēram 35 % salīdzinājumā ar apjomiem, kas minēti pagaidu regulas 17. tabulā, šķiet, ka imports no citām valstīm, izslēdzot spolētos diegus, ietekmēts tikai ļoti nelielā mērā.
(103)
Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka drīzāk ekonomiskā krīze, nevis imports par dempinga cenām radīja kaitējumu ES ražošanas nozarei vai arī ka ekonomikas krīze bija galvenais kaitējuma iemesls, bet imports no ĶTR, labākajā gadījumā, bija tikai otrs, papildu faktors. Tāpēc tika apgalvots, ka pastāvēja saistība starp patēriņu un rentabilitāti un ka rentabilitāte pasliktinājās tikai tad, kad kritās pieprasījums. Vienlaikus tika apgalvots, ka nav jāpastāv saistībai starp ES tirgus daļu, pārdošanas cenām un ES ražošanas nozares rentabilitāti, no vienas puses, un ES tirgus daļu un Ķīnas importa pārdošanas cenām, no otras puses. Vēl tika apgalvots, ka Komisija nav atbilstoši novērtējusi ES patēriņa krituma kaitējošo ietekmi un rezultātā pārkāpusi pamatregulas 3. panta 7. punktu.
(104)
Iepriekš minētās prasības pirmā daļa plaši tiek aplūkota pagaidu regulas 99.-102. apsvērumā. Tika pārbaudīta ekonomiskās krīzes ietekme uz kaitējumu, un pagaidu regulas 101. apsvērumā ir atzīts, ka ekonomikas lejupslīde un pieprasījuma samazināšanās negatīvi ietekmēja ES ražošanas nozares stāvokli un tas veicināja tā kaitējuma rašanos, kuru piedzīvoja ES ražošanas nozare. Tomēr tas nemazina Ķīnas importa par zemām un dempinga cenām kaitējošo ietekmi uz Savienības tirgu visā attiecīgajā periodā. Citiem vārdiem sakot, ekonomikas krīze izmeklēšanas periodā palielināja kaitējumu ES ražošanas nozarei, bet imports no ĶTR katrā ziņā radīja kaitējumu, kas uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(105)
Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegta neviena cita piezīme, kura vēl nav izskatīta, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām radīja materiālo kaitējumu ES ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
(106)
Ar šo apstiprina pagaidu regulas 117.-119. apsvērumā apkopotos secinājumus par cēloņsakarību.
G. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES
(107)
Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija veica visu ar ES interesēm saistīto argumentu sīkāku analīzi.
1. Eiropas Savienības ražošanas nozares intereses
(108)
Sūdzības iesniedzēji atkārtoja, ka antidempinga pasākumu piemērošanai ir svarīga nozīme attiecībā uz ES ražošanas nozari, lai tā arī turpmāk saglabātu dzīvotspēju un darbotos nākotnē, jo cenu lejupslīde, kuru radīja imports no ĶTR par dempinga cenām, ir stipri ietekmējusi pārdošanu, rentabilitāti un spēju veikt ieguldījumus ES ražošanas nozarē. Tā kā nav iesniegta neviena papildu konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 122.-126. apsvērumu.
2. Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā
(109)
Tā kā nav iesniegta neviena konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumu.
3. Lietotāju intereses
(110)
Vairāki lietotāji un lietotāju apvienības, kas nepieteicās pagaidu posmā, to izdarīja pēc pagaidu pasākumu piemērošanas un iesniedza piezīmes.
(111)
Vairāki lietotāji atkārtoja vispārējās piezīmes par dažiem jautājumiem, kuri jau bija analizēti pagaidu regulā, nesniedzot par tiem jaunu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu šādas prasības. Tomēr par dažiem citiem jautājumiem tika iegūta jauna informācija, un pēc tam tā tika analizēta.
(112)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pārstāvētie lietotāji, kas sadarbojās, neatspoguļoja nozares komplicētību un ka lielākā daļa lietotāju bija mazi un vidēji uzņēmumi, kuru stāvoklis un uzskati ES interešu analīzē netika ņemti vērā.
(113)
Tāpēc vispirms jāatgādina, ka 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un papildus vairāki citi lietotāji iesniedza piezīmes. Turklāt vairākas apvienības iesniedza piezīmes lietotāju vārdā. Vairākas no šīm ieinteresētajām personām darīja savu viedokli zināmu uzklausīšanā. Pēc aprēķina koriģēšanas, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, lietotāji, kas sadarbojās, veidoja apmēram 24 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma. Šāda sadarbība tiek uzskatīta par reprezentatīvu.
(114)
Tomēr tiek atzīts, ka lielākā daļa lietotāju, kuri atbildēja uz lietotāja anketas jautājumiem, bija visai lieli uzņēmumi. Šajā ziņā Komisija ir atkarīga no nobeigumā iegūtās sadarbības. Tomēr tiek uzskatīts, ka, sadarbojoties ar vairākām apvienībām (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), Komisija uzklausīja un ņēma vērā arī mazo un vidējo uzņēmumu problēmas.
(115)
Vairāki lietotāji un apvienības apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz nodarbināto cilvēku skaitu stiklšķiedras lietotāju ražošanas nozarē, kas veikts pagaidu regulas 130. apsvērumā. Tāpēc jāatgādina, ka pagaidu regulas 130. apsvērumā Komisija lēsa, ka visos tajos pakārtotajos uzņēmumos ES ražošanas nozarē, kuri izmantoja stiklšķiedras ražojumus, tostarp tālākā pakārtotu ražojumu ražošanā, kopējais nodarbināto skaits bija apmēram 50 000 līdz 75 000 cilvēku. Iepriekš minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka šis skaitlis kopsummā varētu sasniegt 200 000 līdz 250 000 cilvēku, un tās lūdza pamatot šos aprēķinus. Lai gan viena apvienība, European Boating Industry, iesniedza dažus skaitļus attiecībā uz kuģubūves nozari, netika iesniegti neapstrīdami pierādījumi, kas saistītu šos nodarbinātības rādītājus ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
(116)
Jebkurā gadījumā šāda stiklšķiedras lietotāju intereses noskaidrošana attiecībā uz vispārējiem datiem par to cilvēku kopskaitu, kuri nodarbināti visos ES ražošanas nozares pakārtotajos līmeņos, tostarp starptautisku uzņēmumu nodaļās, kam nav nekādas saistības ar stiklšķiedras ražojumiem, nopietni ietekmētu ES interešu analīzes ticamību.
(117)
Jāatgādina arī, ka, kā minēts pagaidu regulas 130. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka stiklšķiedru lietojošās nodaļās uzņēmumos, kuri izmantoja Ķīnas stiklšķiedru izmeklēšanas periodā, nodarbināto skaits bija apmēram 27 000 cilvēku. Šā aprēķina pamatā bija detalizēti dati, ko iesniedza lietotāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem, konkrēti par nodarbinātību šajās nodaļās ES. Aprēķinu veica, saskaitot šos skaitļus un tad ekstrapolējot tos uz visu Ķīnas attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā. Ekstrapolācijas pamatā bija lietotāju, kuri sadarbojās, daļa kopējā Ķīnas attiecīgā ražojuma importā izmeklēšanas periodā.
(118)
Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš minētais aprēķins bija jāpārskata pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta. Pārskata rezultātā aplēsa, ka tiek nodarbināti apmēram 22 000 cilvēku.
3.1. Maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti
(119)
Vairāki lietotāji apgalvoja, ka Komisija pagaidu regulas 132.-136. apsvērumā pārāk zemu novērtēja pagaidu antidempinga maksājuma ietekmi uz rentabilitāti un attiecīgi Eiropas lietotāju ražošanas nozares dzīvotspēju. Tie apgalvoja, ka faktiskā ietekme ir daudz lielāka un ka pagaidu maksājuma līmenis apdraud daudzu šo uzņēmumu darbību ES.
(120)
Tāpēc svarīgi norādīt, ka pagaidu regulā veiktā ekonomikas novērtējuma pamatā bija ekonomikas dati, kurus iesniedza lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā. Faktiski tā bija vienīgā pārbaudāmā informācija, kas pieejama šajā sakarā. Lai gan novērtējumu kritizēja daudzi lietotāji, tikai viens lietotājs iesniedza papildu informāciju, kuru varēja izmantot analīzes precizēšanai. Jebkurā gadījumā attiecīgā persona ir spolēto diegu lietotājs, tāpēc pēc tam izmaksu ietekmes analīzē tās iesniegums netika ņemts vērā.
(121)
Iesniegtajās papildu prasībās tika apgalvots, ka ietekme uz mazajiem un vidējiem lietotājiem ir lielāka, nekā tā norādīta. Tomēr šajā sakarā ir iesniegts maz konkrētu pierādījumu, jo šie lietotāji pilnībā nesadarbojās. To lietotāju vidū, kuri sadarbojās, tiešām bija daži starptautiski uzņēmumi, kurus, iespējams, maksājumi ietekmēja mazāk. Tomēr, lai izslēgtu šo kropļojošo ietekmi no aprēķina, galīgajā posmā Komisija noteica vidējo izmaksu ietekmi tikai attiecībā uz stiklšķiedras lietotājām nodaļām, kas sadarbojās, tā vietā, lai to noteiktu attiecībā uz uzņēmumiem kopumā; skatīt turpmāk 123. apsvērumu.
(122)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta, pagaidu posmā veiktais novērtējums bija jāpārskata, izslēdzot no analīzes uzņēmumus, kuri izmanto spolētos diegus. Turklāt novērtējums radīja vajadzību veikt papildu grozījumus attiecībā uz maksājumiem, kuri jāpiemēro (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).
(123)
Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, aprēķinātā maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs vidēji apmēram no 0,5 līdz 2,3 procenta punktiem no stiklšķiedras lietotāju nodaļu peļņas. Tādējādi ietekme būs daudz mazāka, nekā to paredzēja pagaidu posmā, varbūt pat tā būs mazsvarīga, jo nav iespējams, ka tik mazu pašizmaksas pieaugumu kā šo iepriekš noteiktās maksājuma likmes radīto pieaugumu nevarētu novirzīt pilnībā vai vismaz daļēji.
(124)
Attiecībā uz spēju novirzīt pašizmaksas pieaugumu sūdzības iesniedzējs iesniedza informāciju par sveķu pašizmaksas attīstību, kura ietilpst lietotāju pamatizmaksās un dažkārt pat veido lielāko daļu no galaproduktu pašizmaksas. Saskaņā ar šo iesniegumu, kamēr stiklšķiedru pārdošanas cena (lietotāju pašizmaksa) ļoti ilgi palika stabila, sveķu pašizmaksa šai pašā laikposmā divreiz palielinājās. Vēl viens sveķu cenas pieaugums notika 2009. gada beigās. Neraugoties uz šiem ļoti nozīmīgajiem cenu pieaugumiem, lietotāji turpināja pirkt šo pamatizejvielu un pārdot savus galaproduktus, saglabājot konkurētspēju. Tāpēc ir iespējams, ka tie varēja novirzīt vismaz daļu pašizmaksas pieauguma saviem patērētājiem. Ja šādu ļoti nozīmīgu pašizmaksas pieaugumu var (daļēji) novirzīt patērētājiem, nav iemesla, kura dēļ to nevarētu izdarīt ar antidempinga maksājumu par stiklšķiedru atbilstīgi kaitējuma novēršanas līmenim.
(125)
Dažas personas apgalvoja, ka konkrēti lietotāji, tostarp globālas grupas, jau ražo un/vai pārvietos savu ražošanu ārpus ES, kas var radīt darba vietu zudumu ES lietotājiem; cita starpā, tas var ietekmēt arī lietotāju patērētājus, kā arī plastmasas ražotājus, kuri piegādā izejvielas stiklšķiedru lietotājiem, kas ražo kompozītmateriālu. Tomēr tās ir iespējamās sekas, kas var rasties pēc maksājumu piemērošanas jebkuram starpproduktam, un neattiecas tikai uz stiklšķiedru. Pakārtotie lietotāji var arī pieteikties aizsardzībai, kas paredzēta antidempinga procedūras regulējumā, kā tas jau notika stiklšķiedras sieta auduma gadījumā. Jebkurā gadījumā visas iepriekš minētās sekas būs novērojamas ļoti nelielā apjomā, ņemot vērā piemēroto maksājuma līmeni (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).
(126)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka neviena tāda lietotāja izdzīvošana, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza ekonomiskos datus, kurus Komisija varēja pārbaudīt, nebija apdraudēta to izmaksu pieauguma rezultātā, kuras radīja ierosinātie pasākumi.
3.2. Piegādes drošība
(127)
Vairāki lietotāji atkārtoja, ka piegādes drošība Savienības tirgū ir apdraudēta un antidempinga pasākumi šo stāvokli vēl vairāk pasliktina. Tie pamatoja savu apgalvojumu ar dažiem pierādījumiem, norādot uz Savienības ražošanas nozares nespēju nodrošināt stiklšķiedras piegādi lietotāja ražošanas nozarei pieprasītajā apjomā un par prasītajām cenām. Tāpat Komisijas izteikumu par to, ka dīkstāves jauda ES ir tik liela, ka ar to varētu aizstāt importu no ĶTR, uzskatīja par vienkāršotu un nepamatotu.
(128)
Tika veikta jautājuma sīkāka analīze. No sūdzības iesniedzēja tika saņemta jauna informācija par ražošanas apjomiem, jaudas izmantojumu un pieprasījumu. Tādējādi iegūtā un analizētā informācija apstiprināja, ka 2010. gada pirmajā pusē konkrētu ES ražošanas nozares ražojumu piegādē tiešām bija problēmas, kuras radīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās no ekonomikas krīzes. Tikmēr un saskaņā ar pagaidu regulas 145.-149. apsvērumā izklāstīto informāciju pieprasījuma pieaugums šķietami ir nostabilizējies un ir iesniegti pierādījumi, ka ES piegādātāji ievērojami palielinājuši tūlītēji pieejamās produkcijas apjomu 2010. gadā. Tika paziņots arī par turpmāku ES ražošanas nozares ražošanas jaudas pieaugumu īstermiņā un vidējā termiņā. Turklāt tika iesniegti pierādījumi par ražošanas jaudas ievērojamu pieaugumu vairākās citās ražotājvalstīs, kas nav ES dalībvalstis.
(129)
Atjauninātie dati par produkciju un ražošanas jaudu attiecībā uz spolētiem diegiem nebija tik pārliecinoši, un arī neatkarīgā tirgus pētījumā norādīja uz mazāk labvēlīgu piegādes stāvokli spolēto diegu jomā. Tomēr, tā kā spolētos diegus izslēdza no ražojumu klāsta, šis jautājums vairs nav svarīgs.
(130)
Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka daži ES ražotāji tieši pirms pagaidu regulas publicēšanas ievērojami palielināja konkrētu ražojumu cenas un sāka pieprasīt paaugstinātu cenu par papildu daudzumiem, kurus pieprasīja lietotāji. Tika arī apgalvots, ka daži ES ražotāji piekrita parakstīt tikai īstermiņa līgumus (mazāk par vienu gadu) pretēji agrākajai praksei. Tika sniegti daži pierādījumi par iepriekš minēto, ko lietotāji uzskatīja par norādi uz faktu, ka ES ražošanas nozare nespēj piegādāt tirgum pieprasītos daudzumus par saprātīgām cenām.
(131)
Šajā sakarā jānorāda, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas var gaidīt cenu pieaugumu ES tirgū. Tāpēc nebūs pārsteidzoši novērot arī zināmu to cenu pieaugumu, kuras nosaka ES ražotāji. Attiecībā uz īstermiņa līgumiem šis ir jautājums, kas skar pircēju un pārdevēju un kuru nevajag saistīt ar piegāžu pagaidu nepietiekamību, bet drīzāk skaidrot ar daudziem citiem faktoriem, kas ietekmē tirgu. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 128. apsvērumā, 2010. gadā stiklšķiedras piegādes stāvoklis šķietami normalizējās. Šā iemesla dēļ iepriekš minētās prasības noraida.
4. Secinājums par Eiropas Savienības interesēm
(132)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. un 151. apsvērumā izklāstītos secinājumus un izdara galīgo secinājumu, ka kopumā nepastāv pārliecinoši iemesli pret galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(133)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņa 5 % apmērā, kā noteikts pagaidu posmā, bija pārāk maza, un atkārtoti izklāstīja viedokli, ka mērķa peļņa 12-15 % apmērā būtu daudz pamatotāka, ņemot vērā faktu, ka stiklšķiedras ražošanas nozare ir kapitālietilpīga. Tas apgalvoja, ka šāds daudz augstāks rentabilitātes līmenis ir vajadzīgs, lai radītu veselīgu peļņu no kapitāla un veicinātu jaunus ieguldījumus. Tomēr iepriekš minētā prasība netika pārliecinoši pamatota, un tāpēc tiek secināts, ka ir jāsaglabā 5 % peļņas norma, kuru noteica pagaidu posmā.
(134)
Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu, kā jau iepriekš minēts 71. apsvērumā, izmaiņas metodoloģijā, kuras ietekmēja cenu samazinājuma aprēķinu, t. i., i) spolēto diegu izslēgšana, ii) ražojuma veidu sadalīšana grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcija, tika arī piemērotas kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinā.
(135)
Lai izslēgtu spolētos diegus un kaitējuma analīzē ņemtu vērā katras ražojuma grupas īpatnības (grīstes, cirstās šķiedras un filci), Komisija izmantoja detalizētu finanšu informāciju, kuru izlasē iekļautie ES ražotāji iesniedza atsevišķi par katru ražojuma veidu. Šajā sakarā vispārējos datus, kurus ieguva, veicot pagaidu aprēķinu, un kuri ietvēra spolētos diegus (skatīt pagaidu regulas 155. apsvērumu), aizvietoja ar ražojuma pamatgrupu (grīstēm, cirsto šķiedru un filcu) atsevišķiem finanšu datiem. Iegūtais aprēķins labāk atspoguļo stāvokli tirgū un ņem vērā pārskatīto ražojumu klāstu, kā arī ražojuma pamatveidu īpatnības.
(136)
Iepriekš minēto izmaiņu rezultātā notika ievērojama pagaidu kaitējuma novēršanas līmeņa pārskatīšana.
2. Galīgie pasākumi
(137)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi.
(138)
Tā kā kaitējuma novēršanas līmeņi tagad ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības, galīgo pasākumu pamatā jābūt kaitējuma novēršanas līmenim.
(139)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas, līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāda:
Ražotājs eksportētājs
Ierosinātais antidempinga maksājums (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Visi citi uzņēmumi
13,8
(140)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi, kas minēta šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, ko minētajā izmeklēšanā konstatē attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tāpēc šo maksājuma likmi (pretēji visas valsts likmei, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemēro to ražojumu importam, kuru izcelsmes valsts ir attiecīgā valsts un kurus ražo minētais uzņēmums. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīs likmes un uz to attiecas maksājuma likme, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”.
(141)
Pieprasījumi piemērot uzņēmumam šo individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc ražotnes nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vietu darbības sākšanas) jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportam, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai izmaiņām, kas saistītas ar ražošanas un tirdzniecības vietām. Vajadzības gadījumā regulu atbilstoši grozīs, atjauninot atsauci uz uzņēmumu, kas gūst labumu no individuālas maksājuma likmes.
(142)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums ir jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES.
3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(143)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Tā kā spolētie diegi ir izslēgti no ražojumu klāsta (skatīt 13.-24. apsvērumu), ir jāatmaksā pagaidu nodrošinājuma summas par spolēto diegu importu. Tā kā galīgās maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, ir jāatmaksā tā pagaidu nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam - cirstā stikla šķiedrai, kuras pavediena garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Visi citi uzņēmumi
13,8
A999
3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Atmaksā summas, kas samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras spolēto diegu importu, izņemot impregnētus un pārklātus spolētos diegus, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887) un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 19 10 (Taric kodi 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 un 7019191079).
2. Galīgi iekasē summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem par šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu - cirstā stikla šķiedru, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099). Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 9. martā