РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 57/2011 НА СЪВЕТА
от 18 януари 2011 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 43, параграф 3 от Договора Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се изготвят мерки за определяне достъпа до зоните и до ресурсите и за трайното упражняване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища и преди всичко докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, когато е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
Когато общият допустим улов (ОДУ) е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, и за да се гарантира, че въпросният запас се експлоатира на равнища, при които е най-вероятно да бъде осигурен максимален устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, включително чрез предприемане на необходимите мерки за събиране на съответните данни, оценяване на съответния запас и определяне на равнищата на максималния устойчив улов за този запас.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и по-специално на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запаси на мерлуза, норвежки омар, морски език в Бискайския залив, Западната част на Ламанша и Северно море, на писия в Северно море, на херинга на запад от Шотландия и на треска в Категат, Северно море, Скагерак, източната част на Ламанша, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определен съгласно правилата, посочени съответно в Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (2), Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (3), Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (4), Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (5), Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (6), Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (7), Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (8) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (9).
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10) следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(8)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(9)
Норвежкият омар е улавян заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, има спешна нужда от опазване чрез намаляване, колкото е възможно повече, на улова на норвежки омар. Ето защо е целесъобразно възможностите за риболов в тази зона да бъдат ограничени само до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(10)
Като се имат предвид последните промени в областта на рибарството, насочени към капровата риба в подзони VI, VII и VIII на ICES, и с цел да се гарантира устойчиво управление на запасите от този вид е целесъобразно да се предвиди ограничение на улова за този вид.
(11)
Необходимо е таваните за риболовно усилие за 2011 г. да бъдат определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 г. за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(12)
Група френски кораби е изключена от прилагането на режима на риболовното усилие, предвиден в член 11 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 съгласно Регламент (ЕО) 754/2009. От информацията, предоставена от Франция през 2010 г., следва, че изключването на тази група кораби от режима на риболовното усилие вече не води до намаляване на административната тежест. Следователно едно от условията за изключване вече не е изпълнено. Ето защо е целесъобразно тази група френски кораби да бъде включена отново в посочения по-горе режим на риболовното усилие. Тъй като периодът за управление на риболова, определен в приложение IIА към Регламент (ЕС) № 53/2010 (12), приключва на 31 януари 2011 г., това повторно включване следва да се прилага, считано от 1 февруари 2011 г.
(13)
Съгласно становището на ICES е необходимо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(15)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (13), Фарьорските острови (14) и Гренландия (15) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са приключили и се очаква договореностите с този партньор за 2011 г. да бъдат сключени в началото на 2011 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2011 г., е уместно Съюзът да установи на временна основа възможностите за риболов по отношение на запасите, за които се прилага споразумението с Фарьорските острови.
(16)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г., вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша към Европейския съюз, се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2011 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат уредени от правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2010 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) не успя да постигне консенсус за приемането на мерки за опазване на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец. Независимо от това по-голямата част от договарящите страни, включително Съюзът, сметнаха, че възможностите за риболов за тези три запаса следва да бъдат регулирани с цел да се осигури устойчивото им управление. Ето защо е целесъобразно Съюзът да приеме мерки в тази насока.
(18)
На своето годишно заседание през 2010 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици, посочващи неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT прие решение, в което се отбелязва, че през 2009 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без да се изменя начинът на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. На същото заседание беше изменен планът за възстановяване на червения тон. Освен това ICCAT прие препоръки относно опазването на големооката акула скитница, акулата чук и синята акула. За да се допринесе за съхраняването на рибните запаси, е необходимо тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(19)
На своето годишно заседание през 2010 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) преразгледа общия капацитет на флотите, чиято цел е тропическата риба тон, между 2006-2008 г., както и рибата-меч и белият тон между 2007-2008 г. IOTC одобри също прилагането на планове за развитие на флота. Освен това IOTC одобри Резолюция относно опазването на акулите скитници (сем. Alopiidae), уловени заедно с видовете в зоната, по отношение на която има компетентност.
(20)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха преразгледани на 8-ите международни консултации за създаването на SPRFMO през ноември 2009 г. и се очаква да бъдат преразгледани отново на идната 2-ра подготвителна конференция за Комисията на SPRFMO през януари 2011 г. В съответствие със споразумението, постигнато от участниците, тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Въпреки това, във връзка със съответните разпоредби на Споразумението на Организацията на обединените нации за рибните ресурси, е препоръчително тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(21)
На своята годишна среща през 2010 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие ограничения на улова за още четири рибни запаса в зоната на Конвенцията на SEAFO. Необходимо е тези ограничения на улова да бъдат въведени в правото на Съюза.
(22)
В съответствие с член 291 от Договора, мерките, необходими за определяне на ограниченията на улова на определени рибни запаси, които имат кратък жизнен цикъл, от съображения за спешност следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (16).
(23)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като някои възможности за риболов в зоната на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (Конвенция CCAMLR) са определени за срок, започващ на 1 декември 2010 г., е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това обратно действие няма да засегне принципа на правните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията без разрешение.
(24)
При използването на възможностите за риболов, определени в настоящия регламент, следва да се прилага Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (17), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до отчитането на уловите и риболовното усилие и до съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(25)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите на Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2011 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2011 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(26)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват следните възможности за риболов:
а)
за 2011 г. - възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси;
б)
за периода от 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. - определени ограничения на усилието;
в)
за периодите, определени в членове 20, 21 и 22 и в приложение IД и приложение V - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR); и
г)
за периодите, определени в член 26 - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC).
2. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси или групи рибни запаси, по отношение на които се провеждат на двустранни риболовни консултации с Фарьорските острови. Окончателните възможности за риболов се определят от Съвета по предложение на Комисията.
3. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 2. Тези възможности за риболов включват допълнителни възможности за риболов на скумрия, произтичащи от неуловените квоти за 2010 г.
Член 2
Приложно поле
Освен ако не е предвидено друго, настоящият регламент се прилага за:
а)
кораби на ЕС, както и
б)
кораби на трети държави във води на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в такава държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улавя и разтоварва от всеки запас всяка година;
д)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на ЕС, на държавите-членки или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите, попадащи извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размера на окото, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (18);
з)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
и)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са определени в Регламент (ЕО) № 218/2009 (19);
б)
„Скагерак“ означава зоната, ограничена на запад от линия, очертана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, а на юг от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие;
в)
„Категат“ означава зоната, ограничена на север от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линия, очертана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.
д)
„залив на Кадис“ означава района на участък IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Централна източна част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на ФАО) са определени в Регламент (ЕО) № 216/2009 (20);
ж)
зоните на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан) са определени в Регламент (ЕО) № 217/2009 (21);
з)
зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан) е определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (22);
и)
зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан) е определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (23);
й)
зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) е определена в Регламент (ЕО) № 601/2004 (24);
к)
зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон) е определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (25);
л)
зоната на IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан) е определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (26);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (27), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави в областта на рибарството;
н)
зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за риболова в Западния и Централния Тихи океан) е определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (28);
о)
„открити води на Берингово море“ означава зоната на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с него, когато е целесъобразно, са посочени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условията, определени в член 15 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (29) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията установява ОДУ на мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, който е на разположение на Съюза въз основа на ОДУ, и разпределението на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Спогодбата за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към нея.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2011 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002:
а)
пясъчна змиорка във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - в съответствие с приложение IIГ към настоящия регламент;
б)
запаса на норвежки паут във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - и запаса на трицона във води на ЕС - участък по ICES IIa и подзона по ICES IV.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. Някои видове ОДУ в приложение IА, посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, се определят от съответната държава-членка въз основа на данните, събрани и оценени от тази държава-членка, на равнище, което:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално принципа на устойчива експлоатация на запасите, както и
б)
с възможно най-висока степен на вероятност води до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
2. До 28 февруари 2011 г. съответната държава-членка информира Комисията за равнището, прието съгласно параграф 1, и относно мерките, които възнамерява да вземе, за да спази тази разпоредба. Предвид тази информация и ако се изпълнени условията по член 7 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, Комисията може да вземе решение за извънредни мерки.
Член 7
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За някои запаси, изброени в приложение IА и посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, държавите-членки могат, при определените в параграф 2 от настоящия член условия, да предоставят на участващите в опити за напълно документиран риболов кораби допълнително разпределение в рамките на общо ограничение, посочено в приложение IА, като процент от разпределената на дадената държава-членка квота.
2. Държавите-членки може да предоставят допълнително разпределение на кораби, само ако са спазени следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички дейности по риболов и преработка на борда на кораба;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на даден кораб, участващ в напълно документиран риболов, не надвишава 75 % от предвиденото изхвърляне за този тип кораб, и във всеки случай не представлява увеличение от над 30 % на разпределението за съответния кораб;
в)
всичкото уловено от дадения кораб количество от съответния запас се приспада от разпределението за кораба;
3. Ако държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не изпълнява посочените в параграф 2 от настоящия член условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на съответния кораб, и го изключва от участие в тези опити за остатъка от 2011 г.
4. Държава-членка, която възнамерява да приложи параграфи 1, 2 и 3, преди да ѝ бъде отпуснато каквото и да е допълнително разпределение, предоставя на Комисията следната информация:
-
списъка на кораби, участващи в опитите, и спецификациите на инсталираното на борда електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
-
капацитета, вида и спецификациите на използваните от тази кораби риболовни съоръжения;
-
предвижданите нива на изхвърляне от тези видове кораби; и
-
количеството улов от дадения запас, в зависимост от съответния ОДУ, направен от тези кораби през 2010 г.
Член 8
Забранени видове
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES,
д)
селдова акула (Lamna nasus) в международни води, както и
е)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Член 9
Специални разпоредби относно разпределенията
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 10
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. мерките за риболовното усилие, определени в:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV и участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES;
Член 11
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (30) се прилага за гренландска камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2011 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 12
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 13
Ограничения за използването на определени възможности за риболов
1. Установените в приложение I възможности за риболов на менек, атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, синя молва, морска щука, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатови, морски език и бодлива черноморска акула в подзона VII на ICES или нейните съответни участъци, се ограничават със забраната за риболов или задържане на борда на всички тези видове през периода от 1 май до 31 юли 2011 г. в Porcupine Bank. Съответните записи в приложение I се определят с препратка към настоящия член.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща зоната, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38, 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешение за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка (замяна на квоти) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в точка 1 от приложение IV.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 2 от приложение IV.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в точка 3 от приложение IV.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 4 от приложение IV.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в точка 5 от приложение IV.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон, и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибни стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в точка 6 от приложение IV.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 април до 15 май 2011 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на синя акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в част А от приложение V, в зоните и по време на периодите, определени в същото приложение.
2. За нов и проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в част Б от приложение V, се прилагат в подзоните, посочени в същата част.
Член 21
Проучвателен риболов
1. В рамките на риболовния сезон 2011 г. единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 24 юли 2011 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1 и 58.4.2, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в част Б от приложение V. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2011-2012 г.
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2011-2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR, в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, и Комисията и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2011 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в част В от приложение V;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в част Г от приложение V.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата-членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви относими доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали ННН риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона наIOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 1 от приложение VI.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 2 от приложение VI.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов, посочен в параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите за прехвърляне са записани в регистъра на плавателните съдове на IOTC или в регистъра на плавателните съдове на други регионални организации за риболов на риба тон. Не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на извършващи незаконни, недокладвани и нерегулирани риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2011 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., както е посочено в член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на своите кораби, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки по член 25 ограничават дънното риболовно усилие или улова в зоната на Конвенцията SPRFMO до средните годишни стойности за периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. по отношение на броя на риболовните кораби и другите параметри, които отразяват нивото на улов, риболовното усилие и риболовния капацитет, и само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които през предходния риболовен сезон са били извършвани дънни риболовни дейности.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
или от 29 юли до 28 септември 2011 г., или от 18 ноември 2011 г. до 18 януари 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с. ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2011 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с. ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период на забрана, посочен в параграф 1, буква а), преди 1 април 2011 г. Всички кораби на заинтересованите държави-членки, оборудвани с мрежи гъргър, преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, определени в параграф 1, по време на избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша целия улов на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец с изключение на рибата, която се счита негодна за консумация от човека по причини, различни от размера. Единственото изключение е последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Мерки за опазване на дълбоководните акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
скатови (Rajidae),
-
бодлива черноморска акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
както и дълбоководните акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20o с.ш. и 20o ю.ш., риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, които използват УСР, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2011 г. и 24,00 ч. на 30 септември 2011 г. През този период оборудвани с мрежи гъргър кораби може да извършват риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда им има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабите:
а)
не използват или обслужват УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършват риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, жълтопер тунец и ивичест тунец.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, на дебел тон и на жълтопер тунец, се забранява в следните зони в открити води:
а)
международните води, разположени между границите на изключителните икономически зони (ИИЗ) на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово Море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболова на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби, плаващи под знамето на Норвегия, и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забранени видове
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
слънцелюбива акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
д)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Изменение на Регламент (ЕО) № 754/2009
Член 1, буква з) от Регламент (ЕО) № 754/2009 се заличава.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2011 г.
Член 38 се прилага от 1 февруари 2011 г.
Когато възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за срокове, започващи преди 1 януари 2011 г., членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V се прилагат, считано от началото на съответните срокове на прилагане на тези възможности за риболов.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 януари 2011 година.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 57/2011
(2011. gada 18. janvāris),
ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un - attiecībā uz ES kuģiem - konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Ja kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem un nodrošina to, ka attiecīgā krājuma izmantošana faktiski pēc visticamākās varbūtības garantē maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, sākot no 2015. gada, kā arī veic vajadzīgos pasākumus, lai vāktu attiecīgos datus, novērtētu attiecīgo krājumu un noteiktu maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus no minētā krājuma.
(5)
KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.
(6)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (2), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (4), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnija), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (6), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (7), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (8), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (9).
(7)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (10), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(8)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas.
(9)
Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas šajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti.
(10)
Ņemot vērā nesenās attīstības tendences saistībā ar bentisko asarveidīgo zivju zvejniecību ICES VI, VII un VIII apakšapgabalā un lai nodrošinātu šo zivju krājumu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, ir lietderīgi šiem krājumiem paredzēt nozvejas limitus.
(11)
Maksimālā zvejas piepūle 2011. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (11).
(12)
Ar Regulu (EK) Nr. 754/2009 no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ir izslēgta grupa Francijas kuģu. Pamatojoties uz Francijas 2010. gadā sniegtajiem datiem, minētās kuģu grupas izslēgšana no zvejas piepūles režīma vairs nerada administratīvā sloga samazinājumu. Tādējādi vairs nav spēkā atbilsme vienam no izslēgšanas nosacījumiem. Tādēļ ir lietderīgi minēto Francijas kuģu grupu atkal iekļaut iepriekšminētajā zvejas piepūles režīmā. Tā kā ar Regulas (ES) Nr. 53/2010 (12) IIA pielikumu noteiktais zvejniecības pārvaldības laikposms beidzas 2011. gada 31. janvārī, šī atkārtotā iekļaušana būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra.
(13)
Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma tūbīšu apsaimniekošanai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā.
(14)
Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.
(15)
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (13), Fēru salām (14) un Grenlandi (15), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Vēl nav beigušās apspriedes ar Fēru salām, un gaidāms, ka ar šo partneri noteikumi 2011. gadam būs izstrādāti 2011. gada sākumā. Lai neradītu nevajadzīgu Savienības zvejas darbību pārtraukumu un vienlaicīgi lai šo noteikumu noslēgšanai 2011. gada sākumā nodrošinātu vajadzīgo elastību, Savienībai attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas nolīgums ar Fēru salām, zvejas iespējas ir lietderīgi noteikt provizoriski.
(16)
Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt Savienība saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2011. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.
(17)
Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā nevienojās par dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju saglabāšanas pasākumu pieņemšanu. Tomēr lielākā daļa līgumslēdzēju pušu, tostarp Savienība, uzskatīja, ka būtu jāregulē šo trīs krājumu zvejas iespējas, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu pārvaldību. Tāpēc Savienībai ir lietderīgi pieņemt attiecīgus pasākumus.
(18)
Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Saistībā ar to ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2009. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot šajā regulā noteikto sadales principu, ko piemēro ikgadējai KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumus attiecībā uz lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus), āmurzivju un okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) krājumu saglabāšanu. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, minētie pasākumi ir jāīsteno Savienības tiesību aktos.
(19)
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pārskatīja tropisko tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2006.-2008. gadā, kā arī zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas flotu kopējo kapacitāti 2007.-2008. gadā. IOTC atbalstīja arī flotu attīstības plānu īstenošanu. Turklāt IOTC apstiprināja Rezolūciju par tādā zvejā iegūtu lapshaizivju (Alopiidae dzimta) saglabāšanu, kas ir tās kompetences jomā.
(20)
Trešajā starptautiskajā sanāksmē par reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RFMO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Minētos pagaidu pasākumus 2009. gada novembrī pārskatīja 8. starptautiskajā apspriedē par SPRFMO izveidi, , un sagaida, ka tos vēlreiz pārskatīs gaidāmajā SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē 2011. gada janvārī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, minētie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, ir ieteicams šos pasākumus īstenot Savienības tiesību aktos.
(21)
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma nozvejas limitus četriem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāīsteno Savienības tiesību aktos.
(22)
Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus konkrētiem tādu sugu krājumiem, kas nav ilgdzīvojošas sugas, steidzamības dēļ jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).
(23)
Attiecīgās RFMO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas tiesības, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, kas šādus pasākumus īsteno Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrēti, tā kā dažas zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmam no 2010. gada 1. decembra, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecīgos šīs regulas noteikumus piemēro no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskartu tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.
(24)
Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (17), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(25)
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 23. apsvērumā. Steidzamības dēļ regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(26)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1. Šajā regulā nosaka šādas zvejas iespējas:
a)
konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu nozvejas limitus 2011. gadam;
b)
konkrētus zvejas piepūles limitus laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim;
c)
konkrētu krājumu zvejas iespējas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas (CCAMLR) konvencijas apgabalā 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā noteiktajos laikposmos; un
d)
konkrētu krājumu zvejas iespējas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) konvencijas apgabalā 28. pantā noteiktajos laikposmos.
2. Šajā regulā nosaka arī pagaidu zvejas iespējas attiecībā uz dažiem zivju krājumiem vai zivju krājumu grupām, uz kuriem attiecas divpusējās zvejniecības apspriedes ar Fēru salām. Galīgās zvejas iespējas nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma.
3. Dažas no I pielikumā noteiktām zvejas iespējām joprojām nav iedalītas, un dalībvalstis nedrīkst tās izmantot, kamēr nav noteiktas galīgās zvejas iespējas saskaņā ar 2. punktu. Minētajās zvejas iespējās ir ietvertas papildu makreļu zvejas iespējas, kas radušās 2010. gadā neizmantotās kvotas dēļ.
2. pants
Darbības joma
Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:
a)
ES kuģiem; un
b)
trešo valstu kuģiem ES ūdeņos.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;
b)
“trešo valstu kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī;
c)
“ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus;
d)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut;
e)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
f)
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
g)
“linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 (18);
h)
“ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;
i)
“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskās Jūras pētniecības padomes) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009 (19);
b)
“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
“Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
“VII zona (Porkupīnas sēklis - 16. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
53° 30′N 15° 00′W,
-
53° 30′N 11° 00′W,
-
51° 30′N 11° 00′W,
-
51° 30′N 13° 00′W,
-
51° 00′N 13° 00′W,
-
51° 00′N 15° 00′W,
-
53° 30′N 15° 00′W;
e)
“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona teritorija uz austrumiem no 7 o 23′48″ rietumu garuma;
f)
CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009 (20);
g)
NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009 (21);
h)
SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (22);
i)
ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (23);
j)
CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004 (24);
k)
IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju (25);
l)
IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (26);
m)
“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (27), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;
n)
WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (28);
o)
“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.
II SADAĻA
ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1. ES kuģu kopējā pieļaujamā nozveja ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un KPN sadalījums starp dalībvalstīm, un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (29) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3. Moivas KPN ICES V un XIV apakšapgabala Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija nosaka atbilstīgi Zvejniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses un tā protokolu.
4. Ņemot vērā 2011. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem:
a)
tūbīšu krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IID pielikumu;
b)
Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā.
6. pants
Īpaši noteikumi par dažām KPN
1. Dažas IA pielikumā minētās KPN, par kurām zemsvītras piezīmē ir dota atsauce uz šo pantu, attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz dalībvalsts iegūtajiem un izvērtētajiem datiem, nosaka tādā apmērā, lai:
a)
tās atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, un
b)
tā rezultātā, sākot no 2015. gada, ar vislielāko varbūtības iespēju krājumu izmantošana atbilstu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam.
2. Attiecīgā dalībvalsts līdz 2011. gada 28. februārim paziņo Komisijai par apmēriem, kas pieņemti saskaņā ar 1. punktu, un par pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt, lai pildītu minēto noteikumu. Ņemot vērā šo informāciju, un ja ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. pantā paredzētie noteikumi, Komisija var lemt par ārkārtas pasākumiem.
7. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā
1. Attiecībā uz dažiem IA pielikumā minētajiem krājumiem, par kuriem zemsvītras piezīmē ir dota atsauce uz šo pantu, dalībvalsts atbilstīgi šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, var vispārējā IA pielikumā noteiktā apjoma robežās iedalīt papildu zvejas iespējas, kas izteiktas procentos no šai dalībvalstij iedalītās kvotas.
2. Dalībvalsts var kuģiem iedalīt papildu zvejas iespējas tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)
kuģis izmanto slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kuras savienotas ar devēju sistēmu, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)
atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, paredzētās papildu iedalītās zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā kuģim nerada iedalīto zvejas iespēju palielinājumu, kas pārsniegtu 30 % no attiecīgajam kuģim iedalītās zvejas iespējas;
c)
visas attiecīgā krājuma nozvejas, ko veicis šis kuģis, atskaita no tam iedalītajām zvejas iespējām.
3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētu zivsaimniecību mēģinājumā, neatbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 2. punktā, dalībvalsts nekavējoties atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam turpināt dalību šajos mēģinājumos uz atlikušo 2011. gada laikposmu.
4. Dalībvalsts, kas paredzējusi piemērot 1., 2. un 3. punktu, pirms jebkādas papildu zvejas iespēju iedalīšanas iesniedz Komisijai šādu informāciju:
-
to kuģu sarakstu, kas piedalās mēģinājumos, un uz kuģiem ierīkoto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;
-
uz šiem kuģiem izmantojamo zvejas rīku jaudu, veidu un specifikāciju;
-
šo kuģu tipam lēstos izmetumu apjomus; un
-
šo kuģu 2010. gadā veikto nozvejas apjomu no krājuma, uz kuru attiecas minētā KPN.
8. pants
Zvejai aizliegtās sugas
1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;
b)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;
c)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
siļķu haizivs (Lamna nasus) starptautiskos ūdeņos; un
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.
9. pants
Īpaši noteikumi par sadalījumu
1. Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
10. pants
Zvejas piepūles limiti
Laikposmā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:
a)
IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā un ICES VIa, VIIa un VIId rajonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb rajonā;
b)
IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)
IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe rajonā.
11. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (30) 3. pantu. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.
2. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2011. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.
12. pants
Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai
b)
nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
13. pants
Dažu zvejas iespēju izmantošanas ierobežojumi
1. Brosmes, mencas, megrimu, jūrasvelnu dzimtas zivju, pikšas, merlanga, heka, zilās jūras līdakas, jūras līdakas, Norvēģijas omāra, jūras zeltplekstes, pollaka, saidas, raju dzimtas zivju, parastās jūrasmēles un dzelkņu haizivs zvejas iespējas ICES VII apakšapgabalā vai tā attiecīgajos rajonos, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, ierobežo, paredzot aizliegumu laikposmā no 2011. gada 1. maija līdz 31. jūlijam Porkupīnas sēklī zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus. Attiecīgajos I pielikuma ierakstos ir iekļauta atsauce uz šo pantu.
2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts šķērsot tranzītā Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa šajā punktā minētās sugas.
14. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II NODAĻA
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
15. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.
III NODAĻA
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos
1. iedaļa
ICCAT konvencijas apgabals
16. pants
Zilo tunzivju zvejas kapacitātes un audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.
2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.
3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.
17. pants
Papildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām
Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta laikposmā no 2011. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam.
18. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
19. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.
3. Saistībā ar zvejniecību ICCAT Konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut uz cita kuģa vai izkraut krastā Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurzivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. iedaļa
CCAMLR konvencijas apgabals
20. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.
2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.
21. pants
Izpētes zveja
1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2011. gada zvejas sezonā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts ir paredzējusi piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu paziņo to CCAMLR Sekretariātam un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2011. gada 24. jūlijā.
2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.
22. pants
Krilu zveja 2011./2012. gada zvejas sezonā
1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2011./2012. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2011. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai:
a)
par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;
b)
par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.
2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.
3. Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai tos kuģus, kas kuģo ar to karogu un paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju.
4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a)
pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;
b)
izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.
5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR NNN kuģu sarakstiem.
3. iedaļa
IOTC apgabals
23. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC apgabalā
1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.
3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RFMO iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi).
5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzēto zvejas kapacitāti dalībvalstis drīkst palielināt, pārsniedzot maksimumu, kas minēts 1. un 2. punktā, tikai ievērojot šajos plānos noteiktos limitus.
24. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.
4. iedaļa
SPRFMO konvencijas apgabals
25. pants
Pelaģiskā zveja - kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to kuģu kopējo bruto tilpību, kuri kuģo ar to karogu un 2011. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.
26. pants
Pelaģiskā zveja - KPN
1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 25. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu vārdus un parametrus, tostarp bruto tilpību.
3. Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās.
27. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kas minētas 25. pantā, ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, nepārsniegtu gada vidējos rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un atļauj grunts zveju veikt tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja ir veikta iepriekšējā zvejas sezonā.
5. iedaļa
IATTC konvencijas apgabals
28. pants
Zveja ar riņķvadiem
1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):
a)
no 2011. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2011. gada 18. novembra līdz 2012. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
-
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
40° ziemeļu platuma paralēle,
-
40° dienvidu platuma paralēle;
b)
no 2011. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:
-
96° rietumu garuma meridiāns,
-
110° rietumu garuma meridiāns,
-
4° ziemeļu platuma paralēle,
-
3° dienvidu platuma paralēle.
2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2011. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadiem.
3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai pārtikā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
6. iedaļa
SEAFO konvencijas apgabals
29. pants
Pasākumi dziļūdens haizivju aizsardzībai
SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:
-
raju dzimtas zivis (Rajidae),
-
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
-
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
-
īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),
-
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
-
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
-
kaķhaizivs (Apristurus manis),
-
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus)
-
un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.
7. iedaļa
WCPFC konvencijas apgabals
30. pants
Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti
Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.
31. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2011. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2011. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:
a)
neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;
b)
nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;
b)
ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai
c)
ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.
32. pants
Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu
Lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos:
a)
starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) robežas;
b)
starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas.
33. pants
To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis
Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.
8. iedaļa
Beringa jūra
34. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS
35. pants
KPN
Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un šajā sadaļā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.
36. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.
2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.
37. pants
Zvejai aizliegtās sugas
1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;
b)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;
c)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; un
e)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Šā panta 1. punktā minēto sugu īpatņus neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
38. pants
Regulas (EK) Nr. 754/2009 grozījums
Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. panta h) punkts ir svītrots.
39. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.
Tomēr regulas 38. pantu piemēro no 2011. gada 1. februāra.
Ja zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmiem, kas sākas pirms 2011. gada 1. janvāra, 20., 21. un 22. pantu un IE un V pielikumu attiecīgi piemēro no to laikposmu sākuma, kuriem minētās zvejas iespējas noteiktas.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 18. janvārī