РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 243/2012/ES
(2012. gada 14. marts),
ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (3) Komisija var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei tiesību aktu priekšlikumus par daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmu izveidi. Minētajās programmās būtu jāizklāsta politikas ievirzes un mērķi attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanas stratēģisko plānošanu un saskaņošanu atbilstīgi direktīvām, kas attiecas uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem. Minētajām politikas ievirzēm un mērķiem būtu jāattiecas uz spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu iekšējā tirgus izveidošanai un darbībai. Ar radiofrekvenču spektra politikas programmu (turpmāk “programma”) būtu jāatbalsta mērķi un galvenās darbības, kas paredzētas Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā par stratēģiju “Eiropa 2020” un Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumā “Digitālā programma Eiropai” un kas ir iekļautas Komisijas 2010. gada 11. novembra paziņojumā “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” kā viena no 50 prioritārajām darbībām.
(2)
Šim lēmumam nebūtu jāskar spēkā esošie Savienības tiesību akti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/19/EK (2002. gada 7. marts) par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Direktīva 2002/21/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (7). Šim lēmumam nebūtu arī jāskar pasākumi, kuri atbilstīgi Savienības tiesību aktiem tiek veikti valsts līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus, jo īpaši tos, kas attiecas uz satura reglamentāciju un audiovizuālo politiku un dalībvalstu tiesībām organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības nolūkos un aizsardzībai.
(3)
Radiofrekvenču spektrs ir nozīmīgs sabiedriskais resurss būtiskām nozarēm un pakalpojumiem, tostarp mobilo, bezvadu platjoslas un satelītu sakariem, televīzijas un radio apraidei, transportam, radiolokācijai un tādiem lietojumiem kā signalizācija, tālvadība, dzirdes aparāti, mikrofoni un medicīniskas iekārtas. Tas ir vajadzīgs sabiedriskiem pakalpojumiem, piemēram, drošības un aizsardzības pakalpojumiem, tostarp civilajai aizsardzībai, kā arī zinātniskām darbībām, piemēram, meteoroloģijai, Zemes novērošanai, radioastronomijai un kosmosa pētniecībai. Viegla piekļuve spektram ir arī nozīmīga, nodrošinot elektroniskos sakarus, jo īpaši tiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kas atrodas attālākajos un mazapdzīvotos rajonos, piemēram, lauku apvidos vai uz salām. Tāpēc spektru reglamentējošie pasākumi ietekmē ekonomiku, drošību, veselības aizsardzību, sabiedrības intereses, kultūru, zinātni, sociālo, vides un tehnisko jomu.
(4)
Būtu jāpieņem atjaunināta ekonomiska un sociāla pieeja attiecībā uz radiofrekvenču spektra pārvaldību, piešķiršanu un izmantošanu. Minētajai pieejai būtu jāpievērš īpaša uzmanība spektra politikai, lai nodrošinātu lielāku spektra efektivitāti, labāku frekvenču plānošanu un aizsardzību pret konkurences pārkāpumiem.
(5)
Spektra stratēģiskajai plānošanai un izmantošanas saskaņošanai Savienības līmenī būtu jāveicina bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumu un iekārtu iekšējais tirgus, kā arī jāuzlabo citas Savienības politikas jomas, kam nepieciešama spektra izmantošana, tādējādi radot jaunas iespējas inovācijai un darba vietu radīšanai un līdztekus veicinot ekonomikas atlabšanu un sociālo integrāciju visā Savienībā, vienlaikus respektējot spektra svarīgo sociālo, kultūras un ekonomisko vērtību.
(6)
Atbilstīga spektra izmantošanas saskaņošana arī var veicināt pakalpojumu kvalitāti, kas sniegti, izmantojot elektroniskos sakarus, un tas ir būtiski, lai gūtu darbības mēroga radītus ietaupījumus un tādējādi pazeminātu gan bezvadu tīklu izvēršanas izmaksas, gan patērētāju izdevumus par bezvadu ierīcēm. Šajā nolūkā Savienībai ir vajadzīga politikas programma, kas aptver iekšējo tirgu visās Savienības politikas jomās, kas saistītas ar radiofrekvenču spektra izmantošanu, piemēram, elektronisko sakaru, pētniecības, tehnoloģiju attīstības un kosmosa, kā arī satiksmes, enerģētikas un audiovizuālās politikas jomās.
(7)
Ar programmu būtu jāveicina konkurence un jāpalīdz izveidot pamatu vienotam digitālam tirgum.
(8)
Ar programmu jo īpaši būtu jāatbalsta stratēģija “Eiropa 2020”, ņemot vērā bezvadu pakalpojumu milzīgo potenciālu veicināt uz zināšanām balstītu ekonomiku, attīstīt un palīdzēt nozarēm, kam pamatā ir informācijas un sakaru tehnoloģijas, un pārvarēt digitālo plaisu. Īpaši audiovizuālo plašsaziņas pakalpojumu un tiešsaistes satura izmantošanas pieaugums vairo pieprasījumu pēc lielāka ātruma un pārklājuma. Tās ir arī galvenās darbības Digitālajā programmā Eiropai, kuras mērķis ir nodrošināt ātru platjoslas internetu nākotnes ekonomikai, kas būs uz tīkla izmantošanu un zināšanām balstīta ekonomika, ar tālejošu mērķi nodrošināt vispārēju platjoslas pārklājumu. Pēc iespējas augstāka kabeļu un bezvadu platjoslas ātruma un jaudas nodrošināšana palīdz sasniegt mērķi - lai līdz 2020. gadam visiem iedzīvotājiem būtu piekļuve platjoslas pieslēgumam ar ātrumu vismaz 30 Mb/s un vismaz pusei Savienības mājsaimniecību būtu piekļuve platjoslas pieslēgumam ar ātrumu vismaz 100 Mb/s -, un tā ir svarīga, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju pasaulē, kā arī ir nepieciešama, lai gūtu ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo labumu no vienotā digitālā tirgus. Tai būtu arī jāatbalsta un jāveicina citas Savienības nozaru politikas jomas, piemēram, ilgtspējīga vides un ekonomiskā un sociālā integrācija visiem Savienības iedzīvotājiem. Tā kā bezvadu lietojumi ir svarīgi inovācijām, programma ir arī nozīmīga iniciatīva, lai atbalstītu Savienības politiku inovāciju jomā.
(9)
Ar programmu būtu jānosaka pamats attīstībai, lai Savienība varētu iegūt līderpozīcijas bezvadu platjoslu ātruma, mobilitātes, pārklājuma un jaudas ziņā. Šāda līderpozīcija ir būtiska, lai veidotu konkurētspējīgu un vienotu digitālo tirgu, kas atvērtu iekšējo tirgu visiem Savienības iedzīvotājiem.
(10)
Ar programmu būtu jānosaka pamatprincipi un mērķi dalībvalstīm un Savienības iestādēm līdz 2015. gadam un jāparedz īpašas īstenošanas iniciatīvas. Kaut gan radiofrekvenču spektra pārvaldība joprojām lielā mērā ir dalībvalstu kompetencē, tā būtu jāīsteno saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem un tādējādi, lai varētu realizēt Savienības politiku.
(11)
Programmā būtu jāņem vērā arī Lēmums Nr. 676/2002/EK un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (turpmāk “CEPT”) īpašās tehniskās zināšanas, lai Savienības politiku, kura ir saistīta ar radiofrekvenču spektru un par kuru vienojušies Eiropas Parlaments un Padome, var īstenot ar tehniskiem īstenošanas pasākumiem, norādot, ka šādus pasākumus var veikt, kad vien nepieciešams, lai īstenotu jau esošo Savienības politiku.
(12)
Vieglai piekļuvei spektram var būt vajadzīgi inovatīvi atļauju veidi, piemēram, par spektra kolektīvu izmantošanu vai infrastruktūras koplietošanu, kuru piemērošanu Savienībā varētu veicināt, apzinot paraugpraksi un mudinot apmainīties ar informāciju, kā arī konkrēti definējot kopīgus vai konverģējošus spektra izmantošanas nosacījumus. Tur, kur interferences izraisīti traucējumi neapdraud citu pakalpojumu attīstību, īpaši interesantas ir vispārīgas atļaujas, kas ir vismazāk apgrūtinošais atļauju veids.
(13)
Jau tagad būtu padziļināti jāizpēta tā sauktās kognitīvās tehnoloģijas, kaut arī tās vēl ir attīstības stadijā, - tostarp veicinot koplietošanu, kas pamatotos uz atrašanās vietas noteikšanu.
(14)
Spektra tirdzniecības tiesības apvienojumā ar elastīgiem izmantošanas nosacījumiem varētu būtiski sekmēt ekonomikas izaugsmi. Tāpēc frekvenču joslas, kurās elastīga izmantošana jau ir ieviesta ar Savienības tiesību aktiem, būtu nekavējoties jāatver tirdzniecībai saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK. Paraugprakses apmaiņa par šādu joslu atļauju piešķiršanas nosacījumiem un procedūrām, kā arī kopīgi pasākumi, lai novērstu spektra frekvenču uzkrāšanu, kas var radīt dominējošo stāvokli, kā arī šādu tiesību nepamatotu neizmantošanu, veicinātu šo pasākumu koordinētu ieviešanu visās dalībvalstīs un atvieglotu informācijas iegūšanu par šādām tiesībām jebkur Savienībā. Atbilstošos gadījumos, neskarot noteikumus Direktīvā 2002/20/EK attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, būtu jāveicina kolektīva spektra izmantošana (vai kopīga izmantošana), ko veic nenoteikts skaits neatkarīgu lietotāju un/vai ierīču, lai atbilstoši skaidri definētiem noteikumiem vienlaikus vienā konkrētā teritorijā piekļūtu spektram vienā un tajā pašā frekvenču diapazonā.
(15)
Kā uzsvērts Digitālajā programmā Eiropai, bezvadu platjosla ir svarīgs līdzeklis, lai veicinātu konkurenci, paplašinātu patērētāju izvēles iespējas un piekļuvi lauku apvidos un citos apvidos, kur platjoslas izvēršana, izmantojot kabeļu tīklus, ir grūta vai ekonomiski neizdevīga. Tomēr spektra pārvaldība var ietekmēt konkurenci, mainot tirgus dalībnieku lomu un ietekmi, piemēram, ja esošie lietotāji iegūst nepamatotas konkurences priekšrocības. Ierobežota piekļuve spektram, jo īpaši - ja piemērota spektra kļūst mazāk, var radīt šķēršļus jaunu pakalpojumu vai lietojumu ienākšanai un kavēt inovāciju un konkurenci. Jaunu spektra izmantošanas tiesību iegūšana, tostarp izmantojot spektra nodošanu, iznomāšanu vai citus darījumus starp lietotājiem, un jaunu elastīgu spektra kritēriju izmantošanas ieviešana var ietekmēt pašreizējo konkurences situāciju. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāveic attiecīgi ex ante vai ex post reglamentējoši pasākumi (piemēram, esošo tiesību grozīšana, aizliegums iegūt noteiktas spektra izmantošanas tiesības, nosacījumu uzlikšana par frekvenču spektra uzkrāšanu un efektīvu izmantošanu - piemēram, kā minēts Direktīvā 2002/21/EK, lai ierobežotu spektra apjomu, kas pieejams katram uzņēmumam, vai lai novērstu pārmērīgu spektra izmantošanas tiesību uzkrāšanu), lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem saskaņā ar principiem, kas ir pamatā Direktīvai 2002/20/EK un Padomes Direktīvai 87/372/EEK (1987. gada 25. jūnijs) par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (8) (GSM direktīva).
(16)
Esošās spektra izmantošanas uzskaites izveide, kā arī tehnoloģiju tendenču, nākotnes vajadzību un spektra pieprasījumu analīze, jo īpaši 400 MHz un 6 GHz joslā, vajadzētu dot iespēju apzināt frekvenču joslas, kurās efektivitāti varētu uzlabot, un spektra kopīgas izmantošanas iespējas, kas sniegtu labumu gan komerciālajā, gan publiskajā sektorā. Spektra pašreizējās izmantošanas uzskaites izveides un uzturēšanas metodoloģijā būtu pienācīgi jāņem vērā pārvaldes iestādēm radītais administratīvais slogs un būtu jācenšas samazināt minēto slogu. Tādēļ, izstrādājot spektra pašreizējās izmantošanas uzskaites izveides metodoloģiju, būtu pilnībā jāņem vērā dalībvalstu sniegtā informācija saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/344/EK (2007. gada 16. maijs) par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā (9).
(17)
Radiofrekvenču spektra efektīvai izmantošanai svarīgi ir saskaņotie standarti atbilstīgi Direktīvai 1999/5/EK, un šajos standartos būtu jāņem vērā juridiski noteikti kopīgas izmantošanas nosacījumi. Arī Eiropas standartos attiecībā uz elektriskām un elektroniskām iekārtām un tīkliem, kas nav saistīti ar radio, būtu jāizvairās no traucējumiem radiofrekvenču spektra izmantošanā. Bezvadu ierīču un lietojumu arvien pieaugošais apjoms un blīvums apvienojumā ar radiofrekvenču spektra izmantošanas daudzveidību rada problēmas pašreizējai interferences pārvaldības pieejai. Šī pieeja būtu jāizskata un atkārtoti jāizvērtē, tostarp arī uztvērēju raksturlielumi un sarežģītāki interferences novēršanas mehānismi.
(18)
Atbilstošos gadījumos dalībvalstīm būtu jāatļauj ieviest kompensējošus pasākumus, lai segtu pārejas izmaksas.
(19)
Saskaņā ar Digitālās programmas Eiropai mērķiem bezvadu platjosla varētu ievērojami sekmēt ekonomikas atlabšanu un izaugsmi, ja tiktu darīts pieejams pietiekams radiofrekvenču spektrs, tiktu ātri piešķirtas spektra izmantošanas tiesības un tirdzniecībai ļautu pielāgoties tirgus attīstībai. Digitālajā programmā Eiropai paredzēts, ka visiem Savienības iedzīvotājiem līdz 2020. gadam vajadzētu būt piekļuvei platjoslas pakalpojumiem ar ātrumu vismaz 30 Mb/s. Tādēļ spektrs, uz ko jau attiecas esošie Komisijas lēmumi, būtu jādara pieejams saskaņā ar minētajos lēmumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Atkarībā no tirgus pieprasījuma atļauju piešķiršanas process virszemes sakariem būtu jāveic saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK līdz 2012. gada 31. decembrim, lai visiem nodrošinātu vieglu piekļuvi bezvadu platjoslai, jo īpaši frekvenču joslās, kas piešķirtas ar Komisijas Lēmumiem 2008/411/EK (10), 2008/477/EK (11) un 2009/766/EK (12). Lai papildinātu virszemes platjoslas pakalpojumus un nodrošinātu pārklājumu visattālākajiem Savienības apgabaliem, ātrs un īstenojams risinājums var būt piekļuve satelīta platjoslai.
(20)
Attiecīgos gadījumos būtu jāievieš elastīgāki spektra izmantošanas noteikumi, lai veicinātu inovāciju un ātrdarbīgus platjoslas savienojumus, kas ļautu uzņēmumiem samazināt izmaksas un palielināt konkurētspēju un sniegtu iespēju izstrādāt jaunus interaktīvus tiešsaistes pakalpojumus, piemēram, izglītības, veselības aprūpes un vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā.
(21)
Ja ātrdarbīgs platjoslas pieslēgums būtu pieejams gandrīz 500 miljoniem cilvēku Eiropā, tas palīdzētu attīstīt iekšējo tirgu, veidojot pasaules mērogā unikālu lietotāju nepieciešamo skaitu, visos reģionos piedāvājot jaunas iespējas un katram lietotājam nodrošinot lielāku ieguvumu, un dotu Savienībai potenciālu kļūt par pasaulē vadošo uz zināšanām balstīto ekonomiku. Tādēļ strauja platjoslas izvēršana ir izšķiroša Eiropas produktivitātes attīstībai un tam, lai rastos jauni un mazi uzņēmumi, kas varētu ieņemt vadošo pozīciju dažādās nozarēs, piemēram, veselības aprūpes, ražošanas un pakalpojumu nozarēs.
(22)
Starptautiskā Telesakaru savienība (ITU) 2006. gadā aprēķināja, ka, lai attīstītu Starptautisko mobilo telesakaru - 2000 (IMT-2000) un IMT progresīvās (IMT-advanced) sistēmas (proti, 3G un 4G mobilos sakarus), nākotnes platjoslu spektra vajadzības 2020. gadā būtu starp 1 280 un 1 720 MHz komerciālās mobilās rūpniecības vajadzībām katram ITU reģionam, tostarp Eiropai. Jāatzīmē, ka mazākais skaitlis (1 280 MHz) ir lielāks nekā prasības dažās valstīs. Turklāt ir dažas valstis, attiecībā uz kurām prasības ir augstākas par lielāko skaitli (1 720 MHz). Abi šie skaitļi ietver spektru, kuru jau izmanto vai plāno izmantot Pre-IMT sistēmās, IMT-2000 un tās uzlabojumos. Ja nepieciešamais spektrs netiks atbrīvots, vislabāk to darot saskaņoti starptautiskā līmenī, mobilo tīklu ierobežotās jaudas dēļ tiks kavēti jauni pakalpojumi un ekonomikas izaugsme.
(23)
Lielu platību pārklājumam ar bezvadu platjoslas pakalpojumiem optimāla ir frekvenču josla 800 MHz (790-862 MHz). Pamatojoties uz tehnisko nosacījumu saskaņošanu atbilstīgi Lēmumam 2010/267/ES un Komisijas 2009. gada 28. oktobra ieteikumam par digitālās dividendes atbrīvošanas veicināšanu Eiropas Savienībā (13), kurā aicināts līdz 2012. gada 1. janvārim izbeigt analogo apraidi, un ņemot vērā straujās norises valstu regulējuma jomā, minētā josla principā būtu jādara pieejama elektronisko sakaru pakalpojumiem Savienībā līdz 2013. gadam. Ilgākā laikposmā varētu paredzēt arī papildu spektru, ievērojot tehnoloģiju tendenču, nākotnes vajadzību un spektra pieprasījuma analīzes rezultātus. Ņemot vērā to, ka 800 MHz josla pieļauj datu pārraidi lielos apgabalos, attiecīgos gadījumos tās izmantošanas tiesības varētu saistīt ar pārklājuma nodrošināšanas pienākumu.
(24)
Palielinātas bezvadu platjoslas iespējas ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu jaunas izplatīšanas platformas kultūras jomai, tādējādi paverot iespēju minētās nozares sekmīgai turpmākai attīstībai.
(25)
Bezvadu piekļuves sistēmas, tostarp vietējās piekļuves radiotīkli, var pāraugt savus līdz šim piešķirtos apjomus, kas saņemti bez licences. Attiecībā uz pašreizējās frekvenču izmantošanas un jaunu frekvenču spektra vajadzību uzskaiti un atkarībā no spektra izmantošanas citiem nolūkiem būtu jāizvērtē, cik lietderīgi un nepieciešami ir plašāk piešķirt nelicencētu spektru bezvadu piekļuves sistēmām, tostarp vietējiem radiotīkliem 2,4 GHz un 5 GHz joslās.
(26)
Kaut gan apraide arī turpmāk būs svarīga satura izplatīšanas platforma, jo tā joprojām ir visekonomiskākā plašsaziņas līdzekļu platforma, kabeļu un bezvadu platjosla un citi jauni pakalpojumi kultūras jomai sniedz jaunas iespējas dažādot informācijas izplatīšanu, piedāvāt pakalpojumus pēc pieprasījuma un izmantot lielā datu pārraides pieauguma ekonomisko potenciālu.
(27)
Lai pievērstu galveno uzmanību šīs daudzgadu programmas prioritātēm, dalībvalstīm un Komisijai būtu jāsadarbojas, lai atbalstītu un sasniegtu mērķi - nodrošināt Savienības līderpozīcijas bezvadu elektronisko sakaru platjoslas pakalpojumu jomā, šiem pakalpojumiem atbrīvojot pietiekama apjoma spektru rentablās joslās, lai minētie pakalpojumi būtu plaši pieejami.
(28)
Tā kā kopēja pieeja un darbības mēroga radīti ietaupījumi ir būtiski, lai attīstītu platjoslas sakarus visā Savienībā un lai novērstu konkurences izkropļojumus un tirgus fragmentāciju starp dalībvalstīm, vajadzētu noteikt paraugpraksi atsevišķi atļauju nosacījumiem un procedūrām saskaņotai rīcībai starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādi nosacījumi un procedūras varētu ietvert saistības attiecībā uz pārklājumu, spektra bloka izmēru, tiesību piešķiršanas laiku, piekļuvi mobilajiem virtuālajiem tīkla operatoriem un spektra izmantošanas tiesību ilgumu. Atspoguļojot spektra tirdzniecības nozīmi, lai palielinātu spektra efektīvu izmantošanu un attīstītu bezvadu iekārtu un pakalpojumu iekšējo tirgu, minētie nosacījumi un procedūras būtu jāpiemēro tām frekvenču joslām, ko piešķir bezvadu sakariem un kuru izmantošanas tiesības drīkst nodot vai iznomāt.
(29)
Papildu spektrs varētu būt vajadzīgs citās nozarēs, piemēram, transportā (drošībai, informācijas un pārvaldības sistēmām), pētniecībā un izstrādē, e-veselībā, e-iekļaušanā un, vajadzības gadījumā, sabiedrības aizsardzībai un palīdzībai katastrofu seku likvidēšanai (SAKSL), ņemot vērā tajās aizvien plašāku video un datu pārraides izmantošanu, lai pakalpojumus varētu sniegt ātri un efektīvi. Sinerģiju optimizēšana starp spektra politiku un pētniecības un izstrādes darbībām un pētījumu veikšana par radio saderību starp dažādiem spektra lietotājiem palīdzēs inovācijām. Turklāt pētījumu rezultāti saskaņā ar Septīto pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammu (2007.-2013. gadam) liek izpētīt vajadzību pēc spektra projektiem, kuriem varētu būt liels ekonomisks vai ieguldījumu potenciāls, jo īpaši attiecībā uz MVU, piemēram, kognitīvais radio vai e-veselība. Atbilstoša aizsardzība pret kaitīgiem traucējumiem būtu jānodrošina arī tāpēc, lai atbalstītu pētniecību un izstrādi un zinātnisko darbību.
(30)
Stratēģija “Eiropa 2020” nosaka vides aizsardzības mērķus attiecībā uz ilgtspējīgu, energoefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, piemēram, uzlabojot energoefektivitāti par 20 % līdz 2020. gadam. Kā uzsvērts Digitālajā programmā Eiropai, liela nozīme ir informācijas un sakaru tehnoloģiju nozarei. Ierosinātie pasākumi ietver Savienības mēroga automatizēto enerģijas pārvaldības sistēmu (viedtīklu un viedmērierīču) izvēršanas paātrināšanu, kurās izmanto sazināšanās funkciju, lai samazinātu enerģijas patēriņu, un automatizēto transporta sistēmu, un automatizētās satiksmes pārvaldības attīstību, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas transporta nozarē. Spektra tehnoloģiju efektīvāka izmantošana var arī palīdzēt samazināt radioiekārtu enerģijas patēriņu un ierobežot ietekmi uz vidi lauku apvidos un attālos apgabalos.
(31)
Saskaņotai pieejai spektra atļaujām Savienībā būtu pilnībā jāņem vērā sabiedrības veselības aizsardzība pret elektromagnētiskajiem laukiem, kas ir būtiska iedzīvotāju labklājībai. Ievērojot Padomes Ieteikumu 1999/519/EK (1999. gada 12. jūlijs) par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētisko lauku iedarbībai (0 Hz līdz 300 GHz) (14), ir svarīgi nodrošināt spektra izmantošanas jonizējošās un nejonizējošās ietekmes uz veselību pastāvīgu uzraudzību, tostarp uzraudzīt, kādu kumulatīvo ietekmi reālos apstākļos atstāj arvien vairāk veidu iekārtu izmantošana dažādās spektra frekvencēs.
(32)
Būtiskiem vispārējas nozīmes mērķiem, piemēram, cilvēku drošībai, nepieciešams koordinēts tehniskais risinājums drošības un avārijas dienestu sadarbībai starp dalībvalstīm. Drošības pakalpojumu, ierīču un novatorisku Eiropas mēroga vai savietojamu drošības un ārkārtas risinājumu izstrādei un brīvai apritei uz saskaņota pamata būtu jādara pieejams pietiekams radiofrekvenču spektrs. Pētījumi liecina, ka ir nepieciešams papildu saskaņots spektrs zem 1 GHz, lai nākamajos piecos līdz desmit gados sniegtu mobilos platjoslas pakalpojumus sabiedrības aizsardzībai un katastrofu seku novēršanai visā Savienībā.
(33)
Ņemot vērā radioviļņu izplatīšanās īpatnības, to, ka radioviļņu izmantošanas pakalpojumu tirgi ir starptautiski, kā arī to, ka jāizvairās no kaitīgiem traucējumiem starp valstīm, radiofrekvenču spektra regulējumam ir spēcīgs pārrobežu vai starptautisks aspekts.
(34)
Saskaņā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesas judikatūru gadījumos, kad starptautiska nolīguma priekšmets ir daļēji Savienības kompetencē un daļēji dalībvalstu kompetencē, ir ļoti būtiski nodrošināt ciešu sadarbību starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm. Minētais pienākums sadarboties, kā tas ir izskaidrots vispāratzītā judikatūrā, izriet no Savienības un tās dalībvalstu starptautiskās pārstāvības vienotības principa.
(35)
Tāpat dalībvalstīm varētu būt nepieciešams atbalsts frekvenču koordinēšanai divpusējās sarunās ar Savienības kaimiņvalstīm, tostarp kandidātvalstīm un valstīm, kas pievienojas, lai tās izpildītu Savienības tiesību aktos par frekvenču koordinācijas jautājumiem noteiktos pienākumus. Tam arī būtu jāpalīdz izvairīties no kaitīgiem traucējumiem un uzlabot spektra efektivitāti un spektra izmantošanas konverģenci pat ārpus Savienības robežām.
(36)
Lai sasniegtu šā lēmuma mērķus, ir svarīgi uzlabot pašreizējo institucionālo struktūru spektra politikas koordinācijai un pārvaldei Savienības līmenī, tostarp jautājumos, kas tieši skar divas vai vairāk dalībvalstis, vienlaikus pilnībā ņemot vērā kompetenci un valsts pārvaldes iestāžu zināšanas. Ļoti svarīgi ir arī tas, lai starp standartizācijas iestādēm, pētniecības iestādēm un CEPT pastāvētu sadarbība un koordinācija.
(37)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (15).
(38)
Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi - proti, izveidot daudzgadu radio spektra politikas programmu - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(39)
Komisijai reizi gadā būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šā lēmuma izpildes rezultātiem un plānoto turpmāko rīcību.
(40)
Izstrādājot priekšlikumu, Komisija ir īpaši ņēmusi vērā ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (16) izveidotās Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinumu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Mērķis un darbības joma
1. Ar šo lēmumu izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu spektra izmantošanas stratēģiskajai plānošanai un saskaņošanai, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību tajās Savienības politikas jomās, kurās izmanto spektru, piemēram, elektronisko sakaru, pētniecības, tehnoloģiju attīstības, kā arī kosmosa, satiksmes, enerģētikas un audiovizuālās politikas jomās.
Šis lēmums neietekmē spektra pietiekamu pieejamību citās Savienības politikas jomās, piemēram, civilās aizsardzības un katastrofu seku novēršanas jomā, un kopējā drošības un aizsardzības politikā.
2. Šis lēmums neskar spēkā esošos Savienības tiesību aktus, jo īpaši Direktīvas 1999/5/EK, 2002/20/EK un 2002/21/EK un, ievērojot šā lēmuma 6. pantu, Lēmumu Nr. 676/2002/EK, un pasākumus, kas veikti valstu līmenī atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.
3. Šis lēmums neskar pasākumus, kas, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, veikti valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķus, un jo īpaši tos, kas attiecas uz satura reglamentāciju un audiovizuālo politiku.
Šis lēmums neskar dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības nolūkos, kā arī aizsardzības nolūkos. Ja šis lēmums vai saskaņā ar to veiktie pasākumi 6. pantā norādītajās frekvenču joslās skar spektru, kuru kāda dalībvalsts, ciktāl tas nepieciešams, izmanto ekskluzīvi un tieši sabiedrības drošības un aizsardzības nolūkos, dalībvalstis var turpināt izmantot minēto frekvenču joslu sabiedrības drošības un aizsardzības nolūkos tik ilgi, līdz tiek slēgtas sistēmas, kas šajā joslā darbojās laikā, kad stājās spēkā šis lēmums vai saskaņā ar to tika attiecīgi veikts kāds pasākums. Minētā dalībvalsts noteiktajā kārtībā paziņo par savu lēmumu Komisijai.
2. pants
Vispārējie reglamentējošie principi
1. Dalībvalstis pārredzamā veidā sadarbojas savā starpā un ar Komisiju, lai nodrošinātu šādu vispārējo reglamentējošo principu konsekventu piemērošanu visā Savienībā:
a)
vispiemērotākās un vismazāk apgrūtinošās atļauju sistēmas piemērošana tādā veidā, lai maksimāli palielinātu spektra izmantošanas elastību un efektivitāti. Šāda atļauju sistēma pamatojas uz objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem;
b)
iekšējā tirgus attīstības veicināšana, sekmējot nākotnes Savienības līmeņa digitālo pakalpojumu rašanos un veicinot efektīvu konkurenci;
c)
konkurences un inovāciju veicināšana, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no kaitīgiem traucējumiem un nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu tehnisko kvalitāti, lai veicinātu platjoslas pakalpojumu pieejamību un efektīvi reaģētu uz pieaugošo bezvadu datu plūsmu;
d)
nosakot tehniskās prasības spektra izmantošanai, pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp ierobežojumu pakļaut plašāku sabiedrību elektromagnētiskiem laukiem;
e)
ja iespējams, tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes veicināšana attiecībā uz spektra izmantošanas tiesībām.
2. Papildus šā panta 1. punktā definētajiem vispārējiem reglamentējošiem principiem saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 8.a, 9., 9.a un 9.b pantu un Lēmumu Nr. 676/2002/EK elektroniskajiem sakariem piemēro šādus īpašus principus:
a)
tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes piemērošana attiecībā uz spektra izmantošanas tiesībām elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, kā arī radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanai vai iznomāšanai;
b)
radiofrekvenču izmantošanas saskaņošanas veicināšana visā Savienībā atbilstīgi vajadzībai nodrošināt to rezultatīvu un efektīvu izmantošanu;
c)
pieaugošo bezvadu datu pārraižu un platjoslas pakalpojumu vienkāršošana, jo īpaši veicinot elastību, un inovācijas sekmēšana, ņemot vērā nepieciešamību nepieļaut kaitīgus traucējumus un nodrošināt pakalpojumu tehnisko kvalitāti.
3. pants
Politikas mērķi
Lai pievērstu uzmanību šā lēmuma prioritātēm, dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai atbalstītu un sasniegtu šādus politikas mērķus:
a)
veicināt spektra efektīvu pārvaldību un izmantošanu, lai vislabāk apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc frekvenču izmantošanas, kurš norāda uz spektra svarīgo sociālo, kultūras un ekonomisko vērtību;
b)
tiekties laicīgi piešķirt pietiekamu un piemērotu spektru, lai atbalstītu Savienības politikas mērķus un vislabāk apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc datu bezvadu pārraidēm, tādējādi ļaujot attīstīties komerciālajiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, vienlaikus ņemot vērā svarīgus vispārējas nozīmes mērķus, piemēram, kultūras daudzveidību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos; šajā nolūkā būtu jāpieliek visas pūles, lai, pamatojoties uz uzskaiti, kas izveidota saskaņā ar 9. pantu, līdz 2015. gadam apzinātu vismaz 1 200 MHz piemērota spektra. Šajā skaitlī ir ietverts spektrs, kuru jau izmanto;
c)
pārvarēt digitālo plaisu un veicināt Digitālās programmas Eiropai mērķus, līdz 2020. gadam sekmējot visiem Savienības iedzīvotājiem piekļuvi platjoslai ar ātrumu vismaz 30 Mb/s un nodrošinot, lai Savienībā varētu būt visaugstākais iespējamais platjoslas ātrums un jauda;
d)
nodrošināt Savienības līderpozīcijas bezvadu elektronisko sakaru platjoslas pakalpojumu jomā, minētajiem pakalpojumiem atbrīvojot pietiekama apjoma spektru rentablās joslās, lai minētie pakalpojumi būtu plaši pieejami;
e)
nodrošināt iespējas komercsektoram un sabiedriskajam sektoram, palielinot mobilās platjoslas jaudu;
f)
veicināt inovācijas un ieguldījumus, palielinot spektra izmantošanas elastīgumu, konsekventi visā Savienībā piemērojot tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principus starp tehnoloģiskajiem risinājumiem, kas var tikt pieņemti, un nodrošinot regulatīvo prognozējamību, kā noteikts inter alia elektronisko sakaru tiesiskajā regulējumā, atbrīvojot saskaņotu spektru jaunām progresīvām tehnoloģijām, kā arī nodrošinot spektra izmantošanas tiesību tirdzniecības iespējas, tādējādi radot iespējas Savienības līmeņa nākotnes digitālo pakalpojumu izstrādei;
g)
atvieglināt pieeju spektram, izmantojot priekšrocības, ko sniedz vispārējās atļaujas elektroniskajiem sakariem saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 5. pantu;
h)
mudināt pasīvu infrastruktūras kopīgu izmantošanu, ja tas ir samērīgi un nediskriminējoši, kā to paredz Direktīvas 2002/21/EK 12. pants;
i)
saglabāt un attīstīt efektīvu konkurenci, jo īpaši elektronisko sakaru pakalpojumu jomā, cenšoties izvairīties no ex ante pasākumiem vai ex post aizsardzības līdzekļiem, pārmērīgas radiofrekvenču izmantošanas tiesību uzkrāšanās atsevišķiem uzņēmumiem, kas rada būtisku kaitējumu konkurencei;
j)
mazināt iekšējā tirgus sadrumstalotību un pilnībā izmantot tā potenciālu, lai veicinātu ekonomisko izaugsmi un darbības mēroga radītus ietaupījumus Savienības līmenī, attiecīgi uzlabojot koordināciju un spektra izmantošanas un pieejamības tehnisko nosacījumu saskaņošanu;
k)
novērst citu radio vai ar radio nesaistītu ierīču radītus kaitīgus traucējumus vai darbības traucējumus, inter alia veicinot tādu standartu izstrādi, kas veicina spektra efektīvu izmantošanu, un palielināt uztvērēju noturību pret traucējumiem, jo īpaši ņemot vērā pieaugošā radio ierīču un lietojumu apjoma un blīvuma kumulatīvo ietekmi;
l)
sekmēt jaunu patēriņa produktu un tehnoloģiju pieejamību, lai nodrošinātu atbalstu patērētājiem pārejai uz digitālo tehnoloģiju, un nodrošināt efektīvu digitālās dividendes izmantošanu;
m)
samazināt Savienības oglekļa emisijas ietekmi, palielinot bezvadu sakaru tīklu un iekārtu tehnisko efektivitāti un energoefektivitāti.
4. pants
Palielināta efektivitāte un elastība
1. Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju vajadzības gadījumā veicina kolektīvu spektra izmantošanu, kā arī kopīgu spektra izmantošanu.
Dalībvalstis arī veicina esošo un jauno tehnoloģiju attīstību, piemēram, kognitīvajā radio, tostarp tādu, kas izmanto “baltos laukumus”.
2. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai palielinātu spektra izmantošanas elastību, lai veicinātu inovāciju un ieguldījumus, izmantojot iespēju pielietot jaunās tehnoloģijas un nododot vai iznomājot spektra izmantošanas tiesības.
3. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai veicinātu standartu izstrādi un saskaņošanu radioiekārtām un telesakaru galiekārtām, kā arī elektriskām un elektroniskām iekārtām un tīkliem, vajadzības gadījumā pamatojoties uz Komisijas standartizācijas pilnvarām, kas izsniegtas attiecīgajām standartizācijas struktūrām. Īpašu uzmanību pievērš arī to iekārtu standartiem, kuras izmanto invalīdi.
4. Dalībvalstis veicina pētniecību un izstrādi jauno tehnoloģiju, piemēram, kognitīvo tehnoloģiju un ģeolokācijas datubāžu, jomā.
5. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis izveido spektra izmantošanas tiesību piešķiršanas atlases kritērijus un procedūras, kas veicina konkurenci, ieguldījumus un spektra kā sabiedriskās preces efektīvu izmantošanu, kā arī veicina jauno un esošo pakalpojumu un ierīču līdzāspastāvēšanu. Dalībvalstis sekmē spektra nepārtrauktu, efektīvu izmantošanu tīklos, ierīcēs un lietojumprogrammās.
6. Ja nepieciešams, lai nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanas tiesību izmantošanu un izvairītos no spektra uzkrāšanas, dalībvalstis var apsvērt iespēju veikt attiecīgus pasākumus, piemēram, naudas sodu piemērošanu, stimulējošu maksu instrumentu pielietošanu vai tiesību atsaukšanu. Šādus pasākumus izveido un piemēro pārredzami, bez diskriminācijas un samērīgi.
7. Attiecībā uz elektronisko sakaru pakalpojumiem dalībvalstis līdz 2013. gada 1. janvārim pieņem platjoslas pakalpojumu attīstīšanai atbilstošus atļauju piešķiršanas un izsniegšanas pasākumus saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK ar mērķi sasniegt augstāko iespējamo jaudu un platjoslas ātrumu.
8. Lai novērstu iespējamo iekšējā tirgus sadrumstalotību sakarā ar atšķirīgiem atlases kritērijiem un procedūrām attiecībā uz saskaņota spektra piešķiršanu elektronisko sakaru pakalpojumiem un atļauju to tirdzniecībai visās dalībvalstīs saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9.b pantu, Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm un saskaņā ar subsidiaritātes principu, veicina paraugprakses apzināšanu un apmaiņu attiecībā uz atļauju izsniegšanas noteikumiem un procedūrām, kā arī sekmē informācijas apmaiņu par šādu spektru, lai palielinātu saskaņotību Eiropā, ko panāk, piemērojot tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principu.
5. pants
Konkurence
1. Dalībvalstis veicina efektīvu konkurenci un nepieļauj konkurences izkropļojumus elektronisko sakaru pakalpojumu iekšējā tirgū saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK un Direktīvu 2002/21/EK.
Piešķirot spektra izmantošanas tiesības privāto elektronisko sakaru tīklu izmantotājiem, tās ņem vērā arī konkurences aspektus.
2. Piemērojot 1. punkta pirmo daļu un neskarot konkurences noteikumu piemērošanu un pasākumus, ko dalībvalstis pieņēmušas, lai sasniegtu vispārējas nozīmes mērķus saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 9. panta 4. punktu, dalībvalstis var pieņemt inter alia pasākumus:
a)
lai ierobežotu spektra apjomu, kura izmantošanas tiesības piešķir jebkuram uzņēmumam, vai lai šādām izmantošanas tiesībām noteiktu nosacījumus, piemēram, vairumtirdzniecības piekļuves nodrošināšanu, valsts līmeņa vai reģionālo viesabonēšanu atsevišķās joslās vai konkrētās joslu grupās ar līdzīgām iezīmēm, piemēram, joslās zem 1 GHz, kas piešķirtas elektronisko sakaru pakalpojumiem. Šādus papildnoteikumus var noteikt tikai valsts kompetentā iestāde;
b)
ja tas ir piemēroti situācijai valsts tirgū, lai rezervētu konkrētu daļu frekvenču joslu vai joslu grupu piešķiršanai jauniem tirgus dalībniekiem;
c)
lai atteiktos piešķirt jaunas spektra izmantošanas tiesības vai atļautu jaunu spektra izmantošanu konkrētās joslās, vai noteiktu nosacījumus jauno spektra izmantošanas tiesību piešķīrumam vai jauna spektra izmantošanas atļaujai, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem, kas radušies izmantošanas tiesību piešķiršanas, nodošanas vai uzkrāšanas rezultātā;
d)
lai aizliegtu vai noteiktu nosacījumus tādai spektra izmantošanas tiesību nodošanai, kas nav pakļauta valsts vai Savienības apvienošanās kontrolei, ja šāda nodošana varētu būtiski kaitēt konkurencei;
e)
lai grozītu esošās tiesības saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK, ja tas ir nepieciešams, lai novērstu ex post konkurences izkropļojumus, kas radušies radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanas vai uzkrāšanas rezultātā.
3. Ja dalībvalstis vēlas pieņemt kādu no šā panta 2. punktā minētajiem pasākumiem, tās rīkojas saskaņā ar Direktīvā 2002/20/EK noteiktajām procedūrām, ar ko ievieš vai maina šādus nosacījumus attiecībā uz spektra izmantošanas tiesībām.
4. Dalībvalstis nodrošina, ka elektronisko sakaru pakalpojumu atļauju un atlases procedūras veicina efektīvu konkurenci Savienības iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu interesēs.
6. pants
Bezvadu platjoslas sakariem vajadzīgais spektrs
1. Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienībā ir pieejams pārklājuma un jaudas ziņā pietiekams spektrs, lai dotu iespēju Savienībā panākt augstāko platjoslas ātrumu pasaulē, tādējādi ļaujot bezvadu lietojumiem un Eiropas līderpozīcijai jauno pakalpojumu jomā efektīvi veicināt ekonomikas izaugsmi, kā arī lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam visiem iedzīvotājiem nodrošināt platjoslas piekļuves ātrumu, kas nav mazāks par 30 Mb/s.
2. Lai Savienības iedzīvotāju un patērētāju interesēs veicinātu plašāku pieeju bezvadu platjoslas pakalpojumiem, dalībvalstis piešķir joslas, uz ko attiecas Lēmumi 2008/411/EK (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EK (2,5-2,69 GHz) un 2009/766/EK (900-1 800 MHz), saskaņā ar minētajos lēmumos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Atkarībā no tirgus pieprasījuma dalībvalstis veic atļauju izsniegšanas procesu līdz 2012. gada 31. decembrim, neskarot esošo pakalpojumu sniegšanu un saskaņā ar nosacījumiem, kas ļauj patērētājiem viegli piekļūt bezvadu platjoslas pakalpojumiem.
3. Dalībvalstis veicina to, ka elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji nepārtraukti uzlabo savus tīklus atbilstoši jaunākajai, efektīvākajai tehnoloģijai, lai radītu savas spektra dividendes saskaņā ar pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu.
4. Līdz 2013. gada 1. janvārim dalībvalstis veic atļauju izsniegšanas procesu, lai atļautu izmantot 800 MHz joslu elektronisko sakaru pakalpojumiem. Komisija piešķir īpašas atkāpes līdz 2015. gada 31. decembrim dalībvalstīm, kurās ārkārtēji valsts vai vietēji apstākļi vai pārrobežu frekvenču koordinēšanas problēmas liedz joslas pieejamību, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu attiecīgās dalībvalsts pieteikumu.
Ja dalībvalstij pamatotas pārrobežu frekvenču koordinēšanas problēmas ar vienu vai vairākām valstīm, tostarp kandidātvalstīm vai valstīm, kas pievienojas, turpinās pēc 2015. gada 31. decembra un kavē 800 MHz joslas pieejamību, Komisija piešķir īpašas ikgadējas atkāpes līdz šādu problēmu pārvarēšanai.
Dalībvalstis, kam piešķirtas atkāpes saskaņā ar pirmo vai otro daļu, nodrošina, ka 800 MHz joslas lietošana nekavē minētās joslas pieejamību elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas nav apraide kaimiņu dalībvalstīs.
Šis punkts attiecas arī uz spektra koordinēšanas problēmām Kipras Republikā, kas radušās tādēļ, ka Kipras valdība nevar veikt efektīvu kontroli tās valsts teritorijas daļā.
5. Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju nepārtraukti pārrauga jaudas prasības bezvadu platjoslas pakalpojumiem. Pamatojoties uz 9. panta 4. punktā minētās analīzes rezultātiem, Komisija novērtē un līdz 2015. gada 1. janvārim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, vai nepieciešams saskaņot papildu frekvenču joslas.
Dalībvalstis attiecīgā gadījumā un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem var nodrošināt, ka spektra izmantošanas pārejas vai pārdales tiešās izmaksas tiek pienācīgi kompensētas saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem.
6. Dalībvalstis attiecīgā gadījumā sadarbībā ar Komisiju veicina pieeju platjoslas pakalpojumiem attālākajos un mazapdzīvotos apgabalos, izmantojot 800 MHz joslu. To darot, dalībvalstis izskata iespējas un attiecīgā gadījumā veic tehniskus un reglamentējošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka 800 MHz frekvenču joslas atbrīvošana negatīvi neietekmē programmas izstrādes un īpašo pasākumu (PMSE) lietotājus.
7. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtē, cik pamatoti un iespējami ir pagarināt nelicencēta spektra piešķīrumus bezvadu piekļuves sistēmām, tostarp radio lokālajiem tīkliem.
8. Dalībvalstis atļauj nodot vai iznomāt spektra izmantošanas tiesības saskaņotās joslās 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz un 3,4-3,8 GHz.
9. Lai nodrošinātu, ka visiem iedzīvotājiem ir piekļuve progresīviem digitāliem pakalpojumiem, tostarp platjoslām, jo īpaši attālākajos un mazapdzīvotos apgabalos, dalībvalstis un Komisija var noskaidrot, vai ir pieejams pietiekams spektrs, lai sniegtu platjoslas satelītpakalpojumus, kas ļauj piekļūt internetam.
10. Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju pārbauda iespēju padarīt pieejamākas pikošūnu tipa bāzes stacijas (picocells) un femtošūnu tipa bāzes stacijas (femtocells) un palielināt to izmantošanu. Tās pilnībā ņem vērā minēto šūnas bāzes staciju potenciālu un spektra kopīgu izmantošanu un izmantošanu bez licences, lai tādā veidā nodrošinātu pamatu bezvadu režģtīkliem, kuriem var būt liela nozīme digitālās plaisas pārvarēšanā.
7. pants
Spektra vajadzības citām bezvadu sakaru politikas jomām
Lai atbalstītu inovatīvu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu un citu pakalpojumu turpmāku attīstību Eiropas iedzīvotāju vajadzībām, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos ieguvumus no vienota digitālā tirgus, dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju tiecas nodrošināt pietiekama spektra pieejamību šādu satelītpakalpojumu un virszemes sistēmu pakalpojumu sniegšanai, ja šāda vajadzība ir skaidri pamatota.
8. pants
Spektra vajadzības citām īpašām Savienības politikas jomām
1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina spektra pieejamību un aizsargā radiofrekvences, kas vajadzīgas Zemes atmosfēras un virsmas novērošanai, ļaujot attīstīt un izmantot kosmosa lietojumus un uzlabot transporta sistēmas, jo īpaši pasaules mēroga civilās navigācijas satelītsistēmu, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu (17), Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) (18) un automatizētas transporta drošības un transporta pārvaldības sistēmas.
2. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm veic pētījumus par enerģijas taupīšanu spektra izmantošanā, lai veicinātu oglekļa satura samazināšanas politiku, kā arī apsver iespēju padarīt spektru pieejamu bezvadu tehnoloģijām ar potenciālu uzlabot energotaupību un efektivitāti citiem sadales tīkliem, piemēram, ūdensapgādei, tostarp viedajiem energotīkliem un viedmērierīču sistēmām.
3. Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, cenšas nodrošināt to, lai atbilstoši saskaņotiem nosacījumiem būtu pieejams pietiekams spektrs, ar ko veicināt drošības pakalpojumu attīstību un saistītu ierīču brīvu apriti, kā arī sabiedriskās drošības un aizsardzības, civilās aizsardzības un katastrofu seku novēršanas novatorisku savietojamu risinājumu izstrādi.
4. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas ar zinātnieku un akadēmiskajām aprindām, lai apzinātu vairākas pētniecības un izstrādes iniciatīvas un novatoriskus lietojumus, kam var būt nozīmīga sociāli ekonomiska ietekme un/vai ieguldījumu potenciāls, un izvērtē spektra vajadzības šādiem lietojumiem un, ja nepieciešams, apsver iespējas piešķirt pietiekamu spektru šādam lietojumam atbilstīgi saskaņotiem tehniskiem nosacījumiem un ar vismazāk apgrūtinošu administratīvo slogu.
5. Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju cenšas nodrošināt nepieciešamās frekvences joslas PMSE, lai saskaņā ar Savienības mērķiem uzlabotu iekšējā tirgus integrāciju un kultūras pieejamību.
6. Dalībvalstis un Komisija cenšas nodrošināt spektra pieejamību radiofrekvenču identifikācijas ierīcēm (RFID) un citām ar “lietu internetu” (Internet of Things, IoT) saistītām bezvadu sakaru tehnoloģijām un sadarbojas, lai izstrādātu standartus un saskaņotu spektra piešķiršanu ar IoT saistītām sakaru tehnoloģijām visās dalībvalstīs.
9. pants
Uzskaite
1. Ar šo tiek izveidota spektra pastāvošo pielietojumu uzskaite komerciāliem un publiskiem mērķiem.
Šādas uzskaites mērķi ir:
a)
dot iespēju apzināt frekvenču joslas, kurās esošā spektra izmantošanas efektivitāti varētu uzlabot;
b)
palīdzēt apzināt frekvenču joslas, kas varētu būt piemērotas pārdalei un spektra kopīgas izmantošanas iespējām, lai atbalstītu šajā lēmumā izklāstītās Savienības politikas jomas, vienlaikus ņemot vērā vajadzības pēc spektra nākotnē, pamatojoties inter alia uz patērētāju un operatoru pieprasījumu, kā arī iespēju šādas vajadzības apmierināt;
c)
palīdzēt analizēt gan privāto, gan publisko lietotāju dažādus spektra izmantošanas veidus;
d)
palīdzēt apzināt frekvenču joslas, ko varētu piešķirt vai pārdalīt, lai uzlabotu to efektīvu izmantošanu, veicināt inovāciju un uzlabot konkurenci iekšējā tirgū, lai izpētītu jaunus spektra kopīgas izmantošanas veidus gan privāto, gan publisko lietotāju interesēs, vienlaikus ņemot vērā šādas joslu un blakusjoslu piešķiršanas un pārdalīšanas iespējamo pozitīvo un negatīvo ietekmi uz pašreizējiem lietotājiem.
2. Lai nodrošinātu šā panta 1. punkta saskaņotu īstenošanu, Komisija, pilnībā ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas viedokļus, līdz 2013. gada 1. jūlijam pieņem šādus īstenošanas aktus:
a)
izstrādāt praktiskos aspektus un vienotus formātus tādu datu par spektra pašreizējo izmantošanu vākšanai un sniegšanai, ko dalībvalstis vāc un sniedz Komisijai, ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Lēmuma Nr. 676/2002/EK 8. pantā noteiktie uzņēmējdarbības konfidencialitātes noteikumi un dalībvalstu tiesības neizpaust konfidenciālu informāciju, ņemot vērā mērķi samazināt dalībvalstu administratīvo slogu un esošos pienākumus, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz pienākumu sniegt konkrētu informāciju;
b)
izstrādāt analīzes metodiku tehnoloģiju tendencēm, nākotnes vajadzībām un spektra pieprasījumam Savienības politikas jomās, uz ko attiecas šis lēmums, jo īpaši tiem pakalpojumiem, kas varētu darboties frekvenču diapazonā no 400 MHz līdz 6 GHz, lai apzinātu topošos un potenciālos spektra nozīmīgus izmantošanas gadījumus.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3. Komisija pārvalda 1. punktā minēto uzskaiti saskaņā ar 2. punktā minētajiem īstenošanas aktiem.
4. Komisija analizē tehnoloģiju tendences, nākotnes vajadzības un spektra pieprasījumu saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem īstenošanas aktiem. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par minētās analīzes rezultātiem.
10. pants
Starptautiskās sarunas
1. Starptautiskajās sarunās par spektra jautājumiem piemēro šādus principus:
a)
ja starptautisko sarunu priekšmets ir Savienības kompetencē, Savienības nostāju nosaka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;
b)
ja starptautisko sarunu priekšmets ir daļēji Savienības kompetencē un daļēji dalībvalstu kompetencē, Savienība un dalībvalstis cenšas noteikt kopēju nostāju saskaņā ar patiesas sadarbības principa prasībām.
Pirmās daļas b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā Savienība un dalībvalstis sadarbojas saskaņā ar principu par Savienības un tās dalībvalstu vienotu starptautisku pārstāvību.
2. Savienība pēc pieprasījuma sniedz dalībvalstīm juridisko, politisko un tehnisko atbalstu, lai risinātu spektra koordinācijas jautājumus ar Savienības kaimiņvalstīm, tostarp kandidātvalstīm un valstīm, kas pievienojas, tādā veidā, ka attiecīgās dalībvalstis var ievērot to pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Sniedzot šādu palīdzību, Savienība izmanto visas savas juridiskās un politiskās pilnvaras, lai veicinātu Savienības politikas īstenošanu.
Savienība atbalsta arī trešo valstu centienus īstenot spektra pārvaldību, kas ir saderīga ar Savienības pārvaldību, lai tādējādi aizsargātu Savienības spektra politikas mērķus.
3. Risinot divpusējas vai daudzpusējas sarunas ar trešām valstīm, dalībvalstis ievēro savas saistības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Parakstot vai kā citādi pieņemot starptautiskās saistības attiecībā uz spektru, dalībvalstis to parakstīšanai vai jebkurai cita akta pieņemšanai pievieno kopīgu deklarāciju, norādot, ka tās īstenos šādus starptautiskos nolīgumus vai saistības saskaņā ar savām saistībām, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību.
11. pants
Sadarbība starp dažādām struktūrām
1. Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai uzlabotu pašreizējo institucionālo vidi, lai veicinātu spektra pārvaldības koordināciju Savienības līmenī, tostarp jautājumos, kas tieši skar divas vai vairāk dalībvalstis, ar mērķi attīstīt iekšējo tirgu un nodrošināt, ka Savienības spektra politikas mērķi tiek pilnībā sasniegti.
2. Komisija un dalībvalstis mudina standartizācijas struktūras, CEPT, Komisijas Kopīgo pētniecības centru un visas attiecīgās puses cieši sadarboties visos tehniskajos jautājumos, lai veicinātu spektra efektīvu izmantošanu. Šajā nolūkā tās uztur saskaņotu saikni starp spektra pārvaldību un standartizāciju tā, lai veicinātu iekšējo tirgu.
12. pants
Sabiedriskā apspriešanās
Ja tas ir lietderīgi, Komisija organizē sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu visu ieinteresēto personu, kā arī plašas sabiedrības viedokli par spektra izmantošanu Savienībā.
13. pants
Komitejas procedūra
1. Komisijai palīdz Radiofrekvenču spektra komiteja, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 676/2002/EK. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.
14. pants
Atbilstība politikas virzieniem un mērķiem
Dalībvalstis piemēro šajā lēmumā noteiktos politikas virzienus un mērķus līdz 2015. gada 1. jūlijam, ja vien šajā lēmumā nav norādīts citādi.
15. pants
Ziņošana un pārskatīšana
Komisija līdz 2014. gada 10. aprīlim ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par darbībām, kas veiktas, un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo lēmumu.
Dalībvalstis sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga šā lēmuma piemērošanas pārskatīšanai.
Komisija pārskata šā lēmuma piemērošanu līdz 2015. gada 31. decembrim.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
17. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2012. gada 14. martā