РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 512/2010 НА СЪВЕТА
от 14 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпинговото мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Украйна след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), отменящ Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (2) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
На 22 януари 2001 г. Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 132/2001 (3) окончателно антидъмпингово мито („съществуващите мерки“) от 33,25 EUR/тон върху вноса на амониев нитрат („АН“), попадащ под кодове по КН 3102 30 90 и 3102 40 90, с произход, inter alia, от Украйна. Разследването, което доведе до тези мерки, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
На 17 май 2004 г. след частично междинно преразглеждане с Регламент (ЕО) № 993/2004 (4) Съветът освободи от антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 132/2001 на Съвета, вноса за Съюза на АН, произвеждан от дружества, от които Комисията би приела гаранции. С Регламент (ЕО) № 1001/2004 на Комисията (5), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1996/2004 на Комисията (6), гаранциите бяха приети за периода до 20 май 2005 г. Целта на тези гаранции беше да се отчетат някои последствия от разширяването на Европейския съюз до 25 държави-членки.
(3)
С Регламент (ЕО) № 945/2005 (7), след междинно преразглеждане, ограничено по обхват до определението за разглеждания продукт, Съветът реши, че определението за разглеждания продукт следва да бъде изяснено и че действащите мерки следва да се приложат към разглеждания продукт, когато е включен в състава на други торове, пропорционално на съдържанието на амониев нитрат в тях, заедно с други незначителни вещества и хранителни вещества.
(4)
С Регламент (ЕО) № 442/2007 (8), след преразглеждане поради изтичане на срока на действие на мерките, Съветът реши да удължи за период от 2 години срока на действие на съществуващите мерки, както е обяснено в Регламент (ЕО) № 945/2005.
(5)
С Регламент (ЕО) № 661/2008 (9), след преразглеждане поради изтичане на срока на действие на мерките, Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на АН с произход от Русия.
(6)
С Регламент (ЕО) № 662/2008 (10) Съветът измени Регламент (ЕО) № 442/2007, като прие ценовите гаранции, предложени от един производител износител.
2. Искане за преразглеждане
(7)
На 22 януари 2009 г. беше подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент след публикуването на 17 октомври 2008 г. на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11). Искането беше подадено от Европейската асоциация на производителите на изкуствени торове (EFMA) („заявителят“) от името на производители, които представляват значителен дял - в конкретния случай повече от 50 % - от общото производство на Съюза на АН.
(8)
Заявителят твърдеше, че са налице и представи достатъчни prima facie доказателства за вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза по отношение на вноса на АН с произход от Украйна („разглежданата държава“).
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 23 април 2009 г., чрез известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Период на разследване
(10)
Разследването на продължаването или повторението на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2008 г. до 31 март 2009 г. (наричан по-нататък „период на разследване в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Изследването на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 2005 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите и ползвателите, за които се знае, че са засегнати, както и техните сдружения, представителите на страната износител, заявителя и производителите на Съюза за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(12)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, които поискаха и доказаха, че са налице основания да бъдат изслушани.
(13)
Предвид големия брой производители на Съюза и вносители на Съюза беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали наистина е необходимо да се използва представителна извадка и в такъв случай да се подбере извадка, от горепосочените страни беше поискано, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент, да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на разследването и да предоставят на Комисията изисканата в известието за започване информация.
(14)
След преглед на подадената информация и предвид факта, че дванадесетте производители на Съюза заявиха желанието си да окажат съдействие, беше взето решение, че е необходимо да се използва представителна извадка по отношение на производителите на Съюза. Вносители не се отзоваха и не предоставиха исканата в известието за започване информация.
(15)
Дванадесет производители на Съюза, съставляващи около 80 % от общото производство на Съюза през ПРП, надлежно попълниха формуляра за представителни извадки в посочения срок и официално приеха да окажат съдействие по-нататък в разследването. Въз основа на това Комисията подбра, в съответствие с член 17 от основния регламент, представителна извадка, базирана на възможно най-голям представителен обем на производството и продажбите на АН в Съюза, които разумно могат да бъдат разследвани в рамките на срока. Петима производители на Съюза, съставляващи 57 % от общото производство на промишлеността на Съюза през ПРП, бяха подбрани да участват в извадката.
(16)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни по отношение на подбраната извадка и те не повдигнаха възражения.
(17)
Бяха изпратени въпросници на петимата производители на Съюза, участващи в извадката, както и на всички известни производители износители в разглежданата страна.
(18)
Бяха получени отговори на въпросниците от петимата производители на Съюза, участващи в извадката, както и от трима производители износители в разглежданата страна.
(19)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
а)
Производители износители от Украйна:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
б)
Производители на Съюза:
-
GrowHow UK Limited, Обединено кралство,
-
GPN, Paris, Франция,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Полша,
-
Yara SA, Brussels, Белгия,
-
Achema, Jonavos, Литва.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло, с произход от Украйна, който понастоящем попада под кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 91. АН е твърд азотен тор, широко употребяван в селското стопанство. Произвежда се от амоняк и азотна киселина, като тегловното съдържание на азот превишава 28 % в зърнеста или гранулирана форма.
(21)
Следва да се отбележи, че обхватът на разглеждания продукт е изяснен в Регламент (ЕО) № 945/2005.
2. Сходен продукт
(22)
Както е установено в първоначалното разследване, въпросното разследване в рамките на преразглеждане потвърди, че АН е чисто стоков продукт и неговите качествени и основни химически характеристики са идентични, независимо от държавата на произход. Поради това беше констатирано, че разглежданият продукт и произведените и продадени продукти от производителите износители на вътрешния им пазар и към трети държави, както и произведените и продадени продукти от производителите на Съюза на пазара на Съюза имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи положения
(23)
Съдействие беше оказано от трима украински производители износители. Четвърти познат украински производител не оказа съдействие при разследването.
(24)
Сравнението на обема на износа към Съюза на тримата оказващи съдействие производители износители и общия обем на износа от Украйна към Съюза посочваше, че делът на тримата оказващи съдействие производители износители е повече от 90 % от целия внос в Съюза от Украйна по време на ПРП. Следователно се счита, че степента на съдействие е голяма.
(25)
Общият обем на вноса на разглеждания продукт от Украйна беше малък, като представляваше пазарен дял през ПРП от 1,1 %, в сравнение с пазара на Съюза като цяло.
2. Дъмпинг на вноса по време на ПРП
2.1. Нормална стойност
(26)
Следва да се припомни, че при предишното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие Украйна все още не се считаше за държава с пазарна икономика и поради това нормалната стойност бе определена на базата на данни, получени от оказващ съдействие производител от САЩ, която бе държавата аналог.
(27)
В настоящото преразглеждане нормалната стойност е определена въз основа на получените данни, проверени на място в обектите на тримата оказващи съдействие производители износители в Украйна. Комисията провери дали продажбите на техния вътрешен пазар могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. За тази цел бяха проучени производствените разходи за продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар от оказващите съдействие производители износители.
(28)
По отношение на разходите за газ беше установено, че Украйна внася от Русия по-голямата част от газа, който се използва за производството на АН. Всички налични и проверени по време на разследването данни показват, че Украйна е внасяла природен газ от Русия на цена, която през ПРП е била с близо 40 % по-ниска от цената на природния газ, изнасян от Русия за ЕС. Същевременно обаче беше установено, че цените са били сходни през последното тримесечие на ПРП.
(29)
Беше установено и, че с изключение на един вид продукт, изнасян от един производител, продажбите на вътрешния национален пазар през ПРП са извършвани при обичайни търговски условия. Ето защо нормалната стойност бе определена на базата на цената, платена или платима на вътрешния пазар на Украйна от несвързани купувачи в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент, или определена на базата на конструирана нормална стойност за вида продукт, който не се продава при обичайни търговски условия. В съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент нормалната стойност беше конструирана чрез прибавяне към производствените разходи за изнасяния вид на продукта на разумна сума за разходите за реализация, общите и административните разходи (РОА) и разумен марж на печалбата. Размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството или продажбите на сходния продукт от разглеждания производител при обичайни търговски условия.
(30)
Следва да се отбележи, че нормалната стойност бе определена без корекция за разноските за газ, направени от украинските производители износители, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че както е посочено в съображения 32-34, използването на некоригирани разходи и цени на вътрешния национален пазар на украинските производители износители въпреки очевидно изкривените цени на газа ясно показва, че през ПРП е съществувал дъмпинг. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се появи отново, ако мерките бъдат отменени, и да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е уместно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(31)
В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена в съпоставка с реално платената или платима цена за разглеждания продукт при продажбата му за износ му към Общността. Всички продажби на тримата оказващи съдействие производители износители са били извършени директно към несвързани клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение
(32)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно, когато това беше приложимо и подкрепено от проверени доказателства, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, обработване, товарене и други допълнителни разходи, разходите за застраховка, за комисионни възнаграждения и опаковане.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнението на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(34)
Беше установен среднопретеглен дъмпингов марж от 6-7 % за тримата разглеждани оказващи съдействие производители износители, който важи за територията на цялата държава.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Свободен капацитет и привлекателност на пазара на Съюза
(35)
През ПРП продажбите на вътрешния пазар на тримата оказващи съдействие производители са съставлявали средно 46 % от производствения им капацитет.
(36)
Макар че тримата оказващи съдействие производители износители са продавали голяма част от продукцията си на вътрешния национален пазар, те все пак са били зависими от износ към трети държави. През ПРП те са имали свободен капацитет, който отговаря на около 6 % от потреблението на Съюза.
(37)
Въз основа на информация от искането за преразглеждане по отношение на четвъртия познат украински производител, който не оказа съдействие при разследването, общият свободен капацитет в Украйна през ПРП бе изчислен на близо 9 % от потреблението на Съюза.
(38)
Някои оказващи съдействие украински производители износители твърдяха, че губят все повече пазарен дял на своя вътрешен пазар в полза на руски производители, които могат да предложат много ниски цени поради много по-ниските цени на газа в Русия. Следователно изглежда малко вероятно украинският вътрешен пазар да поеме свободния производствен капацитет и следователно има вероятност всяко увеличено количество на продукцията да бъде изнесено.
(39)
Тримата оказващи съдействие дружества са изнасяли АН през ПРП към много други трети държави на няколко континента. Следва обаче да се отбележи, че някои традиционни пазари на трети държави са затворени за украински износ или заради действащи антидъмпингови мерки (напр. САЩ с антидъмпингови мерки, надвишаващи 100 %), и/или заради ограничения, свързани с безопасността (напр. Китайската народна република, Австралия). Във всеки случай Съюзът е най-големият, най-привлекателният и същевременно географски най-близкият пазар за износ. Привлекателността му допълнително се засилва от логистичните предимства, дължащи се на ниските такси за железопътен транспорт в Украйна.
(40)
С оглед на горното не може да се изключи възможността, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в Украйна свободен капацитет може да се използва за увеличаването на износа към Съюза.
3.2. Цени на различните пазари за износ
(41)
Анализът на продажбите за износ към трети държави на тримата оказващи съдействие украински производители износители показа, че през ПРП експортните цени към трети държави, определени на ниво CIF при използване на международните тарифи за транспорт, посочени в искането за преразглеждане, са били с до 25 % по-ниски от преобладаващата в Съюза пазарна цена.
(42)
С оглед на това изглежда, че ако мерките бъдат отменени, ще е налице стимул за украинския износ за трети държави да се насочи към Съюза. По-високите цени на пазара на Съюза ще позволят на украинските износители да реализират по-добри маржове на печалбата.
(43)
Въз основа на цифрите, предоставени от тримата оказващи съдействие производители износители, може да се установи, че през ПРП износът от територията на Украйна като цяло към други трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени.
3.3. Заключение за вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга
(44)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи изводът, че износът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Предвид съществуващият в Украйна свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза, изглежда съществува стимул за украинските производители износители да i) увеличат износа си за пазара на Съюза и ii) пренасочат износа на АН от пазарите на други трети държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени, като това се отнася най-малкото до двама производители износители.
(45)
Освен това среднопретеглените експортни цени на оказващите съдействие производители износители към пазарите на трети държави са значително по-ниски от преобладаващото ниво на цените в Съюза. Това прави още по-голяма вероятността за увеличен износ на дъмпингови цени от Украйна към Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(46)
В Съюза сходният продукт се произвежда от 16 дружества или групи дружества, чието производство съставлява общото производство на Съюза на сходния продукт по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(47)
В разследването оказаха съдействие дванадесет производители от Съюза:
-
Achema AB (Литва),
-
Agropolychim JSC (България),
-
Azomures (Румъния),
-
BASF AG (Германия),
-
Fertiberia SA (Испания),
-
GPN SA (Франция),
-
GrowHow UK Ltd (Обединено кралство),
-
Neochim PLC (България),
-
Nitrogénművek Rt (Унгария),
-
Yara (Белгия, Франция, Германия, Италия и Нидерландия),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Полша),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Полша).
(48)
Като се има предвид, че тези 12 производители на Съюза са представлявали 80 % от общото производство на Съюза през ПРП, се приема, че те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. Те ще бъдат наричани „промишленост на Съюза“.
(49)
Както е посочено в съображения 14 и 15, подборът на извадката от петима производители от Съюза беше извършен въз основа на тези 12 производители. Всички включени в извадката производители оказаха съдействие и изпратиха отговори на въпросниците в посочените срокове. Освен това останалите седем оказващи съдействие производители надлежно предоставиха общи данни за анализа на вредата.
Д. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данните на Евростат за целия внос в Съюза и информацията от попълнените въпросници на оказващите съдействие дружества доколкото е засегнат вносът на разглеждания продукт от Украйна. Предвид разширяването на Европейския съюз през 2007 г. и включването на 27 държави-членки, и в интерес на яснотата и последователността на анализа, всички показатели за вреда бяха установени въз основа на пазара на ЕС от 27 държави-членки през целия разглеждан период.
(51)
Между 2005 г. и ПРП потреблението в Съюза спада с 10 %.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Общо потребление на Съюза в тонове
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Индекс (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Украйна
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на вноса от Украйна са посочени в таблицата по-долу. Количеството и ценовите тенденции се основават на информацията, получена от попълнените въпросници на оказващите съдействие производители износители, статистически данни за вноса (Евростат) и украински статистически данни за износа.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Обем на вноса (тонове)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Пазарен дял
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Цени на вноса (EUR/тон)
123
139
145
259
230
Индекс (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Обемът на вноса от Украйна намалява постоянно до 2007 г., но през ПРП достига почти същите нива както през 2005 г. Украинският пазарен дял леко нараства от 1 % през 2005 г. на 1,1 % през ПРП. През разглеждания период цените се променят нагоре от 123 до 230 EUR/тон. Това покачване през ПРП отразява промяната на цените в световен мащаб и на цените на основната суровина.
(54)
За изчисляването на равнището на подбиването на цените през ПРП, цените франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани купувачи бяха сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза на оказващите съдействие производители износители от разглежданата държава, надлежно коригирани за да отразяват крайната цена на разтоварената стока. Като резултат сравнението показа, че вносът от Украйна е подбивал цените на промишлеността на Съюза през ПРП със средно 22,5 %. Беше установено, че след добавянето на антидъмпинговото мито към цените за Съюза на украинските износители все още е налице марж на подбиване от 11 %.
3. Внос от други държави
(55)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Посочените количества и ценови тенденции са базирани на данни от Евростат.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Обем на вноса от Русия (тонове)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Цени на вноса от Русия (EUR/тон)
122
124
144
275
235
Обем на вноса от Грузия (тонове)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Пазарен дял
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Цени на вноса от Грузия (EUR/тон)
164
177
174
325
304
Обем на вноса от Казахстан (тонове)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Пазарен дял
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Цени на вноса от Казахстан
(EUR/тон)
0
147
151
255
242
Обем на вноса от всички други държави (тонове)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Пазарен дял
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Цени на вноса от всички други държави (EUR/тон)
190
170
240
242
265
(56)
През 2008 г. и през ПРП настъпва значително увеличение на цените на всички трети държави на пазара на Съюза. Изглежда всички посочени в горната таблица страни, с изключение на Русия, през разглеждания период са увеличили обема на износа си за Съюза. По отношение на вноса от Русия той подлежи на антидъмпингово мито от 47,07 EUR/тон и е внасян, както и украинският внос, на най-ниските цени в сравнение с всички останали държави износителки.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(57)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху положението на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(58)
Тъй като се прибягва до извадка, бяха анализирани някои показатели за вреда като производство, производствен капацитет, продажби, пазарен дял, производителност и заетост за промишлеността на Съюза като цяло („Съюз“ в таблиците по-долу). Други показатели за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, като цени, запаси, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвращаемост на инвестициите, парични потоци и способност за привличане на капитали бяха проучени въз основа на информацията, събрана от производителите на Съюза, участващи в извадката („ПИ“ в таблиците по-долу).
4.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло
а) Производство
(59)
Производството на промишлеността на Съюза e намаляло с 18 % между 2005 г. и ПРП, т.е. от ниво от около 7 милиона тона през 2005 г. до ниво от около 5,8 милиона тона по време на ПРП. Що се отнася до производството, използвано за вътрешни трансфери за собствено потребление, последното остава на много ниски нива през разглеждания период и не се отразява особено на състоянието на промишлеността на Съюза през ПРП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Производство на Съюза (тонове)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Индекс (2005 г. = 100)
100
89
100
90
82
Производство на Съюза, използвано за вътрешни трансфери за собствено потребление
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Като % от общото производство
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(60)
Производственият капацитет е останал до голяма степен стабилен през разглеждания период. Предвид намаляването на производството, използването на капацитета съответно е намаляло от 55 % през 2005 г. на 45 % през ПРП. Както вече бе отбелязано в първоначалното разследване, използването на капацитета за АН може да бъде засегнато от производството на други продукти, които могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване. Ето защо тенденцията в използването на капацитета не е от голямо значение за оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Използване на капацитета на Съюза
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
в) Обем на продажбите
(61)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 14 % между 2005 г. и ПРП. Това развитие трябва да се разглежда през призмата на свиването на потреблението на Съюза през същия период.
2005 г.
2003 г.
2004 г.
2008 г.
ПРП
Обем на продажбите на Съюза на несвързани страни (тонове)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Индекс (2005 г. = 100)
100
89
102
96
86
Обем на продажбите на Съюза на несвързани страни в трети държави (тонове)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Индекс (2005 г. = 100)
100
82
72
63
62
г) Пазарен дял
(62)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава стабилен от 2005 г. до 2008 г., но намалява с три процентни пункта между 2008 г. и ПРП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Пазарен дял на Съюза
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
100
100
100
96
д) Заетост
(63)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало с 8 % между 2005 г. и ПРП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Заетост за разглеждания продукт в Съюза
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Индекс (2005 г. = 100)
100
99
95
96
92
е) Производителност
(64)
През разглеждания период средната производителност на лице, наето от промишлеността на Съюза, е намаляла с 11 %. Това се обяснява с факта, че относителното намаляване на производителността надвишава относителното намаляване на заетостта.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Производителност на Съюза (тонове на работник)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Индекс (2005 г. = 100)
100
90
105
94
89
ж) Размер на дъмпинговия марж
(65)
По отношение на размера на дъмпинговия марж и предвид малкия обем на вноса от Украйна в момента, това въздействие се счита за маловажно, а този показател - без значение за анализа на вредата.
4.3. Данни, свързани с производителите на Съюза, участващи в извадката
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния национален пазар
(66)
Средните нетни продажни цени на производителите от промишлеността на Съюза, участващи в извадката, са се увеличили значително през 2008 г. и ПРП, което отразява преобладаващите благоприятни условия на международния пазар на АН през същия период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Продажна единична цена на ПИ (EUR/тон)
165
182
189
309
315
Индекс (2005 г. = 100)
100
110
115
187
191
б) Запаси
(67)
Равнището на крайните запаси на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 % от 2005 г. до ПРП. Рязкото увеличение през 2006 г. се дължи на сериозното намаляване на обема на продажбите между 2005 г. и 2006 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Крайни запаси на ПИ (тонове)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Индекс (2005 г. = 100)
100
177
125
91
74
в) Заплати
(68)
Между 2005 г. и ПРП средната заплата на наето лице се е увеличила с 6 %, както е показано в таблицата по-долу. Предвид равнището на инфлацията и спадналото като цяло равнище на заетост, това увеличение се счита за умерено.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Средни разходи на ПИ за труд на наето лице (в хиляди EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
107
111
106
г) Инвестиции
(69)
Годишните инвестиции в сходния продукт, направени от петимата производители от представителната извадка, показват развитие в посока нагоре по време на разглеждания период и са се увеличили със 70 %. Тези инвестиции са свързани основно с модернизиране на определено оборудване. Това показва желанието на промишлеността на Съюза да подобрява конкурентоспособността си.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Нетни инвестиции на ПИ (хиляди EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Индекс (2005 г. = 100)
100
112
138
158
170
д) Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(70)
Рентабилността на производителите, участващи в извадката, значително се подобрява, особено забележимо от 2006 г. нататък, и достига до равнище от 28,1 % от оборота през ПРП. Възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), изразена като печалба в проценти от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло е следвала положителната тенденция на рентабилността през целия разглеждан период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Рентабилност на ПИ при продажбите в ЕО към несвързани клиенти (% от нетните продажби)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
85
162
274
304
ROI на ПИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
73
117
310
324
е) Парични потоци и способност за привличане на капитал
(71)
Паричните потоци са се увеличили значително през разглеждания период и това съответства на развитието на общата рентабилност през този период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПРП
Парични потоци на ПИ (в хиляди EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Индекс (2005 г. = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Разследването не установи производителите на Съюза, участващи в извадката, да са се сблъскали с някакви трудности при привличането на капитали. Във връзка с това следва да се отбележи, че тъй като няколко от тези дружества са част от големи групи, те финансират дейностите си в рамките на групата, към която принадлежат, чрез схеми за обединяване на парични средства или чрез вътрешногрупови заеми, предоставени от дружествата майки.
5. Заключение
(73)
Между 2005 г. и ПРП всички показатели за вреда са се развили в положителна посока: единичните продажни цени и рентабилността са се подобрили значително, като последната е достигнала до равнище от 28,1 % през ПРП. Инвестициите, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток също са се развивали положително.
(74)
Въпреки че обемите на производството и на продажбите са намалели значително през разглеждания период, това трябва да се разглежда през призмата на свиването на пазара на Съюза през същия период с 10 %.
(75)
Като цяло положението на промишлеността на Съюза значително се е подобрило в сравнение със същото преди налагането през 2001 г. на антидъмпинговите мита върху внос на амониев нитрат от разглежданата държава.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Общи положения
(76)
Във връзка с вероятността от повторение на вредата бяха анализирани два основни параметъра: i) вероятните обем на износа и цени в разглежданата държава, и ii) вероятният ефект от прогнозирания обем и от цените на разглежданата държава върху промишлеността на Съюза.
2. Вероятни обем на износа и цени на разглежданата държава
(77)
Има установен свободен капацитет на оказващите съдействие украински производители от около 650 хиляди тона, който представлява 9 % от пазара на Съюза, както се споменава в съображение 37. Този излишък на капацитет показва, че украинските производители имат възможност бързо да увеличат настоящото си производство и съответно износа си на АН.
(78)
Още повече предвид относително малкия размер на вътрешния им пазар, украинските производители са силно зависими от износа към трети държави. Както е обяснено в съображение 41, този износ e осъществяван на значително по-ниски цени от преобладаващата пазарна цена в Съюза.
(79)
Въз основа на горните факти и съображения пазарът на Съюза изглежда привлекателен за украинските производители износители по отношение на цените в сравнение с всички останали експортни пазари. Ето защо разумно може да се очаква значителна част от изнасяните за трети държави количества да бъде насочена към пазара на Съюза, в случай че бъде допуснато изтичане на срока на действие на мерките. Близостта на пазара на Съюза, в сравнение с другите експортни пазари, също прави пазара на Съюза по-привлекателен, което увеличава вероятността от пренасочване на сегашния износ на украинските производители от трети държави към Съюза.
(80)
При настоящата слаба пазарна позиция на украинските продукти в Съюза украинските износители трябва да спечелят пазарен дял или да разширят клиентската си база, което вероятно ще направят чрез предлагане на АН на дъмпингови цени, както бе установено през ПРП.
(81)
Въз основа на казаното по-горе, би било вероятно значителни обеми от произведен в Украйна АН да бъдат пренасочени към пазара на Съюза на дъмпингови цени, които да подбият съществено цените на промишлеността на Съюза, в случай че бъде допуснато изтичане на срока на действие на мерките.
3. Въздействие върху промишлеността на Съюза на прогнозните експортни обеми и ценови ефект в случай на отмяна на мерките
(82)
Разследването показа, че АН е стока, чиито цени могат да бъдат значително засегнати от наличието на внос на ниски цени, подбиващ цените на промишлеността на Съюза. С други думи пазарът на Съюза на АН е относително непостоянен. Благоприятните пазарни условия за АН в световен мащаб, преобладаващи през разглеждания период, са имали важна роля в поддържането на цените на високо ниво, а прилаганите антидъмпингови мерки са снижили възможността за изкривяване на цените на пазара на Съюза. През този период е налице плътно съответствие на търсене и предлагане, което води до високи цени на всички азотни торове, търгувани като стоки. АН също е стока, чието ценообразуване е повлияно от многобройни фактори, като цената на газа, имаща голямо отражение върху предлагането в качеството си на най-важния елемент на разходите, метеорологичните условия, реколтите и нивата на зърнените запаси, които имат за резултат намалено или увеличено търсене на торове.
(83)
По-специално по отношение на пазара на Съюза се очаква търсенето на амониев нитрат слабо да се увеличи в сравнение с нивото, характерно за ПРП. Предвид това, че установените от украинските производители износители цени подбиваха значително цените на промишлеността на Съюза, вероятното увеличение на обема на вноса от Украйна ще принуди промишлеността на Съюза или значително да намали цените си, с което и печалбите си, или да загуби значителен пазарен дял и по този начин - приходи, или и двете едновременно. Успешният процес на преструктуриране на промишлеността на Съюза би могъл само частично да компенсира такъв очакван спад на цените и целият процес на възстановяване ще бъде изложен на опасност. Следователно очакваният резултат от отмяна на мерките е влошаване на цялостното икономическо състояние на промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно вероятността от повторение на вредата
(84)
Горните факти и съображения водят до заключението, че при отпадане на мерките е вероятно от разглежданата държава към Съюза да бъде осъществен износ в значителни обеми и при дъмпингови цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Най-вероятният ефект от това за пазара би бил появата на тенденция на натиск за понижаване на цените, като се очаква негативно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това по-специално би възпрепятствало финансовото възстановяване, постигнато през разглеждания период, и би довело до повторение на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(85)
Беше разгледано дали има неоспорими аргументи, които да налагат извода, че продължаването на действащите антидъмпингови мерки не е в интерес на Съюза. За тази цел и в съответствие с член 21 от основния регламент бяха разгледани както ефектът от продължаването на мерките върху всички засегнати от процедурата субекти, така и последиците от изтичането на срока на действието им, като бяха използвани всички представени данни.
(86)
За да се извърши оценка на въздействието от евентуалното запазване на мерките, на всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(87)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване приемането на мерки не бе счетено за противоречащо на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху разглежданите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(88)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо състояние след налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. По-специално, в периода между 2005 г. и ПРП промишлеността на Съюза е подобрила състоянието на своите печалби и успешно се преструктурира.
(89)
По този начин може с основание да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да изпитва благоприятния ефект на сега действащите мерки и ще продължи да се възстановява чрез поддържане и стабилизиране на своята рентабилност. Ако мерките не бъдат запазени, има вероятност от появата на увеличен внос на дъмпингови цени от разглежданата държава, който причинява вреда на промишлеността на Съюза чрез упражняването на натиск върху продажните цени, което ще се отрази неблагоприятно на сегашното ѝ положително финансово състояние.
3. Интерес на вносителите
(90)
Както се споменава в съображение 14, нито един вносител не изрази желание да бъде включен в извадката и да предостави основната информация, изисквана във формуляра за извадката. Припомня се, че при предходните разследвания е било констатирано, че въздействието от налагането на мерките не би било значително, защото вносителите по правило търгуват не само с амониев нитрат, но също така в значителна степен и с други изкуствени торове. Отмяната на антидъмпинговите мерки по отношение на други изкуствени торове само може да засили гореизложената тенденция. В този контекст антидъмпинговите мерки, прилагани по отношение на вноса на урея с произход от Русия и Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, бяха отменени съответно през август 2007 г. и март 2008 г. (13) Въпреки това, при отсъствието на съдействие от страна на вносителите и по този начин, на решаващи доказателства, които да позволят да бъдат оценени вероятните значителни негативни последици, беше направено заключението, че не съществуват убедителни причини срещу запазването на настоящите антидъмпингови мерки.
(91)
Няма никаква надеждна информация на разположение, която да сочи, че запазването на мерките ще има значителен отрицателен ефект върху вносителите или търговците.
4. Интерес на ползвателите
(92)
Ползватели на амониев нитрат са селскостопанските производители от Съюза. В първоначалното разследване беше направено заключението, че предвид слабото значение на АН за дейността на селскостопанските производители, малко е вероятно увеличението на разходите за това да има значителен неблагоприятен ефект върху тях.
(93)
В рамките на сегашното разследване две асоциации на селскостопански производители представиха мнения в полза на прекратяването на мерките. По-специално те твърдяха, че реформата на Общата селскостопанска политика от 2003 г. намалява използването на механизми за пазарна интервенция и прекъсна връзката между подкрепата на Съюза и производството. Вследствие на този процес на либерализация селскостопанските производители бяха принудени са оперират при условията на световния пазар. Само свободният избор на доставчиците на АН може да попречи на цените на селскостопанските продукти драстично да се покачат.
(94)
Въпреки това, възможното продължаване на сега действащите антидъмпингови мерки няма да попречи на ползвателите да избират свободно техните доставчици на АН, но ще помогне за запазването на условията за лоялно съревнование на пазара на Съюза, което ще благоприятства съществуването на реална конкуренция. Следователно въз основа на горното може да се заключи, че продължаването на антидъмпинговите мерки срещу Украйна няма да има значителен негативен ефект върху ползвателите на разглеждания продукт.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(95)
Предвид казаното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни доказателства срещу запазването на настоящите антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(96)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища, следващи това оповестяване. Представените становища бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(97)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на АН с произход от Украйна, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(98)
Както е посочено в съображение 28, през последното тримесечие на ПРП украинските вносни цени за природен газ се изравняват с цените на газа, преобладаващи на пазара на Съюза. Ето защо потенциално вредоносните последици от дъмпинга може да бъдат повлияни от въздействието върху експортните цени на увеличените производствени разходи, дължащи се на промяната на цените на газа на вътрешния национален пазар, ако последната се окаже с дълготраен характер. Следователно се счита за разумно запазването на мерките да се ограничи за период от две години.
(99)
Гаранциите, приети съгласно Решение 2008/577/ЕО на Комисията (14), остават в сила,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпинговото мито върху вноса на твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло, понастоящем попадащи под кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 91 и с произход от Украйна.
2. Ставката на антидъмпинговото мито е фиксирана сума EUR/тон, както е показано по-долу:
Описание на продукта
Код по КН
Код по ТАРИК
Размер на митото
(евро/тон)
Амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор
3102 30 90
-
33,25
Смеси от амониев нитрат и калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, надвишаващо 28 %
3102 40 90
-
33,25
Двойни соли и смеси от амониев сулфат и амониев нитрат - твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %
3102 29 00
10
33,25
Двойни соли и смеси от калциев нитрат и амониев нитрат - твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %
3102 60 00
10
33,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %
3102 90 00
10
33,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, несъдържащи фосфор и калий
3105 10 00
10
33,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 10 00
20
32,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 10 00
30
31,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 10 00
40
30,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и/или тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 9 % или повече, но ненадвишаващо 12 %
3105 10 00
50
29,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 20 10
30
32,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 20 10
40
31,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 20 10
50
30,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 9 % или повече, но ненадвишаващо 12 %
3105 20 10
60
29,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 51 00
10
32,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 51 00
20
31,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 51 00
30
30,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 9 % или повече, но ненадвишаващо 10,40 %
3105 51 00
40
29,79
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, по-малко от 3 %
3105 59 00
10
32,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 59 00
20
31,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 6 % или повече, но по-малко от 9 %
3105 59 00
30
30,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, от 9 % или повече, но ненадвишаващо 10,40 %
3105 59 00
40
29,79
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, по-малко от 3 %
3105 90 91
30
32,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 3 % или повече, но по-малко от 6 %
3105 90 91
40
31,25
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 6 % или повече, но не повече от 9 %
3105 90 91
50
30,26
Твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на калий, изчислено като K2O, от 9 % или повече, но ненадвишаващо 12 %
3105 90 91
60
29,26
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и следователно действително платената или подлежащата на плащане цена е пропорционално разпределена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционалното разпределение на действително платената или подлежащата на плащане цена.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Независимо от параграф 1, окончателното антидъмпингово мито не се прилага спрямо внос, допуснат за свободно обращение в съответствие със следващите параграфи на настоящия член.
2. Вносът на твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло, попадащи под кодове по КН 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 и ex 3105 90 91 с произход от Украйна, деклариран за допускане за свободно обращение, който е фактуриран от производителят износител, от който са приети гаранции от Комисията и чието наименование е посочено в Решение 2008/577/ЕО на Комисията, в съответствие с периодичните му изменения, се освобождава от антидъмпинговото мито, наложено съгласно член 1, при условие че:
-
стоките са произведени, изпратени и фактурирани пряко от производителя износител на първия независим клиент в Съюза, и
-
такъв внос се придружава от фактура по гаранцията, която е търговска фактура, съдържаща най-малко елементите и декларацията, посочени в приложението към настоящия регламент, и
-
декларираните и представени на митническите органи стоки съответстват точно на описанието във фактурата по гаранцията.
3. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
-
когато се установи, по отношение на вноса, описан в параграф 2, че едно или повече от условията, изброени в посочения параграф, не са изпълнени; или
-
когато Комисията оттегли приемането на гаранцията съгласно член 8, параграф 9 от основния регламент чрез регламент или решение, които се отнасят до конкретни сделки, и обяви съответните фактури по гаранцията за невалидни.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той остава в сила за срок от две години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 14 юни 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 512/2010
(2010. gada 14. jūnijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 2001. gada 22. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 132/2001 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu EUR 33,25 par tonnu, inter alia, Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta (“AN”) importam, kas atbilst KN kodam 3102 30 90 un 3102 40 90 (“spēkā esošie pasākumi”). Izmeklēšanu, kuras rezultāts bija šie pasākumi, turpmāk tekstā dēvē par “sākotnējo izmeklēšanu”.
(2)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome 2004. gada 17. maijā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (4) atbrīvoja no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 132/2001, to AN importu Savienībā, ko izgatavojuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1001/2004 (5), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1996/2004 (6), saistības tika apstiprinātas uz laikposmu līdz 2005. gada 20. maijam. Šo saistību mērķis bija ņemt vērā konkrētas sekas, ko radīja Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm.
(3)
Ar Regulu (EK) Nr. 945/2005 (7) pēc starpposma pārskatīšanas, kura skāra tikai attiecīgā ražojuma definīciju, Padome nolēma precizēt attiecīgā ražojuma definīciju un piemērot spēkā esošos pasākumus attiecīgajam ražojumam arī tad, ja tas ir citu mēslojumu sastāvā, ņemot vērā amonija nitrāta daudzumu attiecībā pret citām papildvielām un barības vielām.
(4)
Ar Regulu (EK) Nr. 442/2007 (8) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome nolēma uz diviem gadiem pagarināt spēkā esošos pasākumus, ko skaidro Regula (EK) Nr. 945/2005.
(5)
Ar Regulu (EK) Nr. 661/2008 (9) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome noteica galīgos antidempinga pasākumus Krievijas izcelsmes AN importam.
(6)
Ar Regulu (EK) Nr. 662/2008 (10) Padome grozīja Regulu (EK) Nr. 442/2007, pieņemot viena ražotāja eksportētāja cenas saistību piedāvājumu.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(7)
Pēc tam, kad 2008. gada 17. oktobrī tika publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (11), 2009. gada 22. janvārī tika iesniegts termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam Šo pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība (EFMA) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā - vairāk nekā 50 % no Savienības kopējās AN produkcijas.
(8)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja un par to sniedza pietiekamus prima facie pierādījumus, ka saistībā ar Ukrainas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes AN importu ir iespējams, ka dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtosies.
(9)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija, 2009. gada 23. aprīlī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
3. Izmeklēšana
3.1. Izmeklēšanas periods
(10)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laiku no 2005. gada līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(11)
Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, attiecīgos zināmos lietotājus un to asociācijas, eksportētājvalsts pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Savienības ražotājus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.
(12)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(13)
Ņemot vērā Savienības ražotāju un Savienības importētāju lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izskatīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases metode patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētās personas tika lūgtas pieteikties 15 dienās pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.
(14)
Pēc iesniegtās informācijas izskatīšanas un ņemot vērā Savienības 12 ražotāju pausto vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases metode vajadzīga attiecībā uz Savienības ražotājiem. Neviens importētājs nepieteicās un nesniedza paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju.
(15)
Savienības 12 ražotāji, kas PIP veidoja aptuveni 80 % Savienības ražošanas kopapjoma, noteiktajā termiņā pienācīgi aizpildīja izlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izveidoja reprezentatīvu izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo AN ražošanas un pārdošanas apjomu Savienībā, kuru pieejamajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izlasē tika iekļauti pieci Savienības ražotāji, kas PIP veidoja 57 % Savienības ražošanas nozares produkcijas kopapjoma.
(16)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu veiktā izlase tika apspriesta ar attiecīgajām personām, un tām nebija iebildumu.
(17)
Aptaujas tika nosūtītas pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un visiem zināmajiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.
(18)
Atbildes tika saņemtas no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un trijiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.
(19)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
Ražotāji eksportētāji Ukrainā:
-
slēgta akciju sabiedrība Severodonetsk Azot Association, Severodoņecka,
-
A/S Stirol koncerns, Gorlovka,
-
atklāta akciju sabiedrība Rivneazot, Rivne;
b)
Savienības ražotāji:
-
GrowHow UK Limited, Apvienotā Karaliste,
-
GPN, Parīze, Francija,
-
Zakłady Azotowe Puławi SA, Polija,
-
Yara SA, Brisele, Beļģija,
-
Achema, Jonava, Lietuva.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(20)
Attiecīgais ražojums ir Ukrainas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri pašlaik atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91. AN ir lauksaimniecībā plaši izmantots cietais slāpekļa mēslošanas līdzeklis. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, un tā slāpekļa saturs mikrogranulu vai granulu veidā pārsniedz 28 % no svara.
(21)
Jānorāda, ka attiecīgā ražojuma pielietojuma joma ir izskaidrota Regulā (EK) Nr. 945/2005.
2. Līdzīgais ražojums
(22)
Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šajā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka AN ir plaša patēriņa prece un ka tā kvalitāte un fizikālās pamatīpašības ir vienādas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un tiem ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji izgatavojuši un pārdevuši iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī tiem, ko Savienības ražotāji izgatavojuši un pārdevuši Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un galvenokārt vienāds pielietojums, un tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Vispārīgā informācija
(23)
Sadarbībā iesaistījās trīs Ukrainas ražotāji eksportētāji. Ceturtais zināmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
(24)
Salīdzinot trīs sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju eksporta apjomus ar kopējo no Ukrainas uz Savienību veiktā eksporta apjomu, atklājās, ka trīs sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji PIP veidoja vairāk kā 90 % no Savienības kopējā importa apjoma, kas veikts no Ukrainas. Tāpēc sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu.
(25)
Attiecīgā ražojuma importa apjomi, kas veikti no Ukrainas, bija nelieli, un tā tirgus daļa PIP bija tikai 1,1 % salīdzinājumā ar Savienības tirgu kopumā.
2. Importa dempings PIP
2.1. Normālā vērtība
(26)
Jāatceras, ka iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā Ukrainu vēl neuzskatīja par tirgus ekonomikas valsti, tāpēc normālās vērtības pamatā bija dati, ko ieguva no sadarbībā iesaistītas analogas valsts, ASV, ražotāja.
(27)
Šajā pārskatīšanā normālās vērtības pamatā bija dati, ko ieguva un pārbaudīja trīs sadarbībā iesaistīto Ukrainas ražotāju eksportētāju uzņēmumos. Komisija pārbaudīja, vai to veikto pārdošanu iekšējā tirgū varētu uzskatīt par parastu tirdzniecības apriti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Šim nolūkam aplūkoja sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju saražotā un iekšējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas.
(28)
Attiecībā uz gāzes izmaksām konstatēja, ka lielāko daļu gāzes, ko izmanto AN ražošanā, Ukraina importē no Krievijas. Visi izmeklēšanā pieejamie un pārbaudītie dati liecināja par to, ka Ukraina importēja dabasgāzi no Krievijas par cenu, kas PIP bija par aptuveni 40 % zemāka nekā uz Savienību eksportētās Krievijas dabasgāzes cena. Tomēr tika konstatēts, ka PIP pēdējā ceturksnī cenas bija līdzīgas.
(29)
Konstatēja, ka, izņemot vienu atsevišķa ražotāja eksportēto ražojumu, pārdošana iekšējā tirgū PIP veikta parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz nesaistītu pircēju maksāto vai maksājamo cenu Ukrainas iekšējā tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1. punktam vai pamatojoties uz parastajā tirdzniecības apritē netirgotā ražojuma noteikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. Šo PVA un peļņas summu pamatā bija faktiskie dati par attiecīgā ražotāja līdzīga ražojuma izgatavošanu un pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē.
(30)
Jāatzīmē, ka normālo vērtību noteica, neveicot korekciju atbilstoši Ukrainas ražotāju eksportētāju segtajām gāzes izmaksām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. To darīja tāpēc, ka, kā norādīts 32. līdz 34. apsvērumā, jau izmantojot nekoriģētas Ukrainas ražotāju eksportētāju iekšējā tirgus izmaksas un cenas, neraugoties uz acīmredzami izkropļotajām gāzes cenām, skaidri redzams, ka PIP ir veikts dempings. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka termiņa beigu pārskatīšanas mērķis ir konstatēt, vai pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties vai atkārtoties dempings, lai noteiktu, vai pašlaik spēkā esošie pasākumi jāturpina, vai jāatceļ, tika uzskatīts, ka nav jāpārbauda, vai korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu šajā gadījumā ir pamatota.
2.2. Eksporta cena
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, pārdodot to eksportam uz Kopienu. Visa trīs sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju produkcija tika tieši pārdota neatkarīgiem pircējiem Savienībā.
2.3. Salīdzinājums
(32)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas attiecīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi pēc nepieciešamības, pamatojoties uz pārbaudītiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas atbilstoši transporta, uzglabāšanas, kraušanas izmaksu un palīgizmaksu, apdrošināšanas izmaksu, komisijas naudas un iepakošanas izmaksu atšķirībām.
2.4. Dempinga starpība
(33)
Dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.
(34)
Tika noteikts, ka valsts mērogā vidējā svērtā dempinga starpība trijiem sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir 6-7 %.
3. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Neizmatotā jauda un Savienības tirgus pievilcība
(35)
PIP trīs sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms iekšējā tirgū vidēji veidoja 46 % to ražošanas jaudas.
(36)
Lai gan trīs sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji pārdeva lielu daļu savu ražojumu iekšējā tirgū, tie bija atkarīgi arī no eksporta uz trešām valstīm. PIP to neizmantotā jauda bija aptuveni 6 % no Savienības patēriņa.
(37)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju par ceturto zināmo Ukrainas ražotāju, kurš izmeklēšanā nesadarbojās, tika noteikts, ka kopējā neizmantotā jauda Ukrainā PIP bija aptuveni 9 % no Savienības patēriņa.
(38)
Noteikti sadarbībā iesaistītie Ukrainas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tie arvien vairāk zaudē savu tirgus daļu iekšējā tirgū Krievijas ražotājiem, kas var piedāvāt ļoti zemas cenas, jo Krievijā gāzes izmaksas ir daudz zemākas. Tāpēc šķiet, ka Ukrainas iekšējā tirgū būtu grūti izmantot neizmantoto ražošanas jaudu, un tādējādi ražošanas pieaugumu, visticamāk, eksportētu.
(39)
Trīs sadarbībā iesaistītie uzņēmumi PIP eksportēja AN uz daudzām citām trešām valstīm vairākos kontinentos. Tomēr jāatzīmē, ka noteikti tradicionālo trešo valstu tirgi Ukrainas eksportam ir slēgti, jo ir spēkā antidempinga pasākumi (piemēram, ASV antidempinga pasākumi vairāk kā 100 % apmērā), un/vai pastāv drošības ierobežojumi (piemēram, Ķīnas Tautas Republikā, Austrālijā). Katrā ziņā Savienība ir lielākais, pievilcīgākais un vienlaikus ģeogrāfiski tuvākais eksporta tirgus. Tā pievilcību pastiprina Ukrainas zemo dzelzceļa tarifu noteiktās loģistikas priekšrocības.
(40)
Ņemot vērā iepriekšminēto, nevar izslēgt, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu Ukrainā pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.
3.2. Cenas dažādos eksporta tirgos
(41)
Trīs sadarbībā iesaistīto Ukrainas ražotāju eksportētāju eksporta apgrozījuma uz trešām valstīm analīze parādīja, ka PIP eksporta cenas uz trešām valstīm, kas noteiktas CIF līmenī, izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā sniegtās starptautisko kravu pārvadājumu cenas, bija par līdz pat 25 % zemākas par Savienībā dominējošo tirgus cenu.
(42)
Uz minētā pamata tādējādi šķita, ka pasākumu atcelšana stimulētu Ukrainas eksporta, ko veic uz trešām valstīm, novirzīšanu uz Savienību. Augstākas cenas Savienības tirgū ļautu Ukrainas eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu.
(43)
Pamatojoties uz trīs sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem, varēja arī noteikt, ka valsts līmenī eksports no Ukrainas uz citām trešām valstīm PIP veikts par dempinga cenām.
3.3. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(44)
Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem konstatējumiem, var secināt, ka eksports no Ukrainas joprojām notiek par dempinga cenām un ka, atceļot pašreizējos antidempinga pasākumus, ir ticams, ka dempings Savienības tirgū turpināsies. Patiesībā, ņemot vērā esošo neizmantoto jaudu Ukrainā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Ukrainas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls i) palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu un ii) novirzīt AN eksportu no citu trešo valstu tirgiem uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Tas attiecas vismaz uz diviem ražotājiem eksportētājiem.
(45)
Turklāt sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju vidējās svērtās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem ir ievērojami zemākas par Savienībā dominējošo cenu līmeni. Tas pastiprina iespēju, ka eksports no Ukrainas uz Savienību par dempinga cenām varētu pieaugt, ja pasākumus atļautu atcelt.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(46)
Savienībā līdzīgu ražojumu izgatavo 16 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru produkcijas izlaide uzskatāma par līdzīgā ražojuma kopapjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(47)
Izmeklēšanā sadarbojās Savienības 12 ražotāji:
-
Achema AB (Lietuva),
-
A/S Agropolychim (Bulgārija),
-
Azomures (Rumānija),
-
BASF AG (Vācija),
-
Fertiberia SA (Spānija),
-
GPN SA (Francija),
-
GrowHow UK Ltd (Apvienotā Karaliste),
-
Neochim PLC (Bulgārija),
-
Nitrogénművek Rt (Ungārija),
-
Yara (Beļģija, Francija, Vācija, Itālija un Nīderlande),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polija),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polija).
(48)
Ņemot vērā to, ka šie Savienības 12 ražotāji PIP veidoja aptuveni 80 % no ražošanas kopapjoma Savienībā, secināja, ka viņi veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Tos dēvēs par “Savienības ražošanas nozari”.
(49)
Kā norādīts 14. un 15. apsvērumā, piecu Savienības ražotāju izlasi veica, pamatojoties uz šiem 12 ražotājiem. Visi izlasē iekļautie ražotāji sadarbojās un noteiktajos termiņos iesūtīja atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt pārējie septiņi sadarbībā iesaistītie ražotāji pienācīgi sniedza dažas vispārīgas ziņas kaitējuma analīzei.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(50)
Acīmredzamo Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Eurostat datiem par visu Savienības importu un sadarbībā iesaistīto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem par attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas. Ņemot vērā Savienības paplašināšanos līdz 27 dalībvalstīm 2007. gadā, analīzes skaidrības un konsekvences labad visus kaitējuma rādītājus noteica, balstoties uz ES-27 tirgu visā attiecīgajā laikposmā.
(51)
No 2005. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 10 %.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības kopējais patēriņš (t)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indekss (2005. g. = 100)
100
89
102
97
90
2. Ukrainas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(52)
Ukrainas importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas veidojās tā, kā attēlots tabulā. Daudzuma un cenu tendenču pamatā ir no sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju anketu atbildēm iegūtā informācija, importa statistika (Eurostat) un Ukrainas eksporta statistika.
2005
2006
2007
2008
PIP
Importa apjoms (t)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Tirgus daļa
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Importa cenas (EUR/t)
123
139
145
259
230
Indekss (2005. g. = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Ukrainas importa apjoms nemitīgi samazinājās līdz 2007. gadam, bet PIP sasniedza gandrīz tādu pašu līmeni kā 2005. gadā. Ukrainas tirgus daļa nedaudz pieauga no 1 % 2005. gadā līdz 1,1 % PIP. Attiecīgajā periodā bija vērojama pozitīva vienības cenas attīstība - no EUR 123 līdz EUR 230 par tonnu. Šāds pieaugums PIP jāskata saistībā ar cenu attīstību pasaulē un ar galvenā izejmateriāla cenām.
(54)
Lai aprēķinātu cenu samazinājuma līmeni PIP, Savienības ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgās valsts sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju CIF importa cenām uz Savienības robežas, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenas pēc izkraušanas. Tādējādi salīdzinājums parādīja, ka imports no Ukrainas PIP bija vidēji par 22,5 % lētāks nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Pievienojot to eksporta uz Savienību cenām antidempinga maksājumu, Ukrainas eksportētāju cenas joprojām bija par 11 % zemākas.
3. Imports no citām valstīm
(55)
Importa apjoms no citām trešām valstīm aplūkojamā periodā parādīts tabulā. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
2005
2006
2007
2008
PIP
Krievijas importa apjoms (t)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Tirgus daļa
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Krievijas importa cenas (EUR/t)
122
124
144
275
235
Gruzijas importa apjoms (t)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Tirgus daļa
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Gruzijas importa cenas (EUR/t)
164
177
174
325
304
Kazahstānas importa apjoms (t)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Tirgus daļa
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Kazahstānas importa cenas (EUR/t)
0
147
151
255
242
Importa apjoms no visām pārējām valstīm (t)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Tirgus daļa
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Importa cenas no visām pārējām valstīm (t)
190
170
240
242
265
(56)
Savienības tirgū 2008. gadā un PIP būtiski pieauga cenas no visām trijām valstīm. Šķiet, ka, izņemot Krieviju, visas tabulā minētās valstis aplūkojamā periodā palielināja eksportu uz Savienību. Krievijas importam tiek piemērots antidempinga maksājums EUR 47,07 par tonnu, un tāpat kā Ukrainas imports tas tika veikts par zemāko cenu salīdzinājumā ar visām pārējām eksportētājām valstīm.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.1. Iepriekšējas piezīmes
(58)
Tā kā kaitējuma izmeklēšanai tika izmantota izlases metode, atsevišķu kaitējuma rādītāju (piemēram, ražošana, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, ražīgums un nodarbinātība) analīze tika veikta Savienības ražošanas nozarei kopumā (turpmāk tabulās “Savienība”). Citu ar atsevišķo uzņēmumu darbību saistīto kaitējuma rādītāju (piemēram, cenas, krājumi, ražošanas izmaksas, rentabilitāte, darba samaksa, ieguldījumi, ieguldījumu atdeve, naudas plūsma un finansējuma piesaistīšanas spēja) izpēte tika veikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī savākto informāciju (turpmāk tabulās “IR”).
4.2. Dati attiecībā uz Savienības ražošanas nozari kopumā
a) Ražošana
(59)
Savienības ražošanas nozares ražošana no 2005. gada līdz PIP samazinājās par 18 %, t. i., no aptuveni 7 miljoniem tonnu 2005. gadā līdz aptuveni 5,8 miljoniem tonnu PIP. Ražošanas apjoms iekšējām vajadzībām aplūkojamā periodā bija neliels un īpaši PIP neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības ražošanas apjoms (t)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indekss (2005. g. = 100)
100
89
100
90
82
Savienības ražošanas apjoms iekšējām vajadzībām
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% no kopējā ražošanas apjoma
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji
(60)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā kopumā saglabājās stabila. Jaudas izmantošanas līmenis saruka no 55 % 2005. gadā līdz 45 % PIP atbilstoši ražošanas samazinājumam. Kā jau norādīts sākotnējā izmeklēšanā, jaudas izmantošanu AN ražošanā var ietekmēt tādu citu ražojumu izgatavošana, kurus var ražot ar tām pašām ražošanas iekārtām. Tāpēc jaudas izmantošanas tendence Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanā ir mazāk svarīga.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības jauda (t)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Savienības jaudas izmantošana
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Pārdošanas apjoms
(61)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū no 2005. gada līdz PIP samazinājās par 14 %. Šī tendence jāskata saistībā ar Savienības patēriņa kritumu attiecīgajā periodā.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības pārdošanas apjoms (t) nesaistītām personām
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indekss (2005. g. = 100)
100
89
102
96
86
Savienības pārdošanas apjoms (t) nesaistītām personām trešās valstīs
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indekss (2005. g. = 100)
100
82
72
63
62
d) Tirgus daļa
(62)
No 2005. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila, bet no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 3 procenta punktiem.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības tirgus daļa
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indekss (2005. g. = 100)
100
100
100
100
96
e) Nodarbinātība
(63)
No 2005. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 8 %.
2005
2006
2007
2008
PIP
Savienības nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indekss (2005. g. = 100)
100
99
95
96
92
f) Ražīgums
(64)
Aplūkojamā periodā viena nodarbinātā vidējā izlaide Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 11 %. Tas skaidrojams ar to, ka salīdzinošais izlaides sarukums apsteidza salīdzinošo nodarbinātības kritumu.
2005
2006
2007
2008
PIP
Ražīgums Savienībā (t/1 nodarbināto)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indekss (2005. g. = 100)
100
90
105
94
89
g) Dempinga starpības apmērs
(65)
Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lielumu, ņemot vērā pašreizējo Ukrainas importa nelielo apjomu, šo ietekmi nevar uzskatīt par būtisku un rādītāju - par nozīmīgu kaitējuma analīzē.
4.3. Dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem
a) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(66)
Izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares ražotāju vidējās neto pārdošanas cenas 2008. gadā un PIP ievērojami pieauga, tādējādi atspoguļojot dominējošos labvēlīgos AN starptautiskā tirgus apstākļus šajā periodā.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR vienības cena (EUR/t)
165
182
189
309
315
Indekss (2005. g. = 100)
100
110
115
187
191
b) Krājumi
(67)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis no 2005. gada līdz PIP samazinājās par 26 %. 2006. gadā reģistrēto straujo pieaugumu noteica būtisks apgrozījuma sarukums laikposmā no 2005. līdz 2006. gadam.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR perioda beigu krājumi (t)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indekss (2005. g. = 100)
100
177
125
91
74
c) Algas
(68)
Kā redzams tabulā, no 2005. gada līdz PIP nodarbinātā vidējā alga palielinājās par 6 %. Ņemot vērā inflācijas līmeni un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šo algu pieaugumu var uzskatīt par mērenu.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR vidējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (tūkst. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indekss (2005. g. = 100)
100
102
107
111
106
d) Ieguldījumi
(69)
Gada ieguldījumi, ko attiecīgajā ražojumā veica pieci izlasē iekļautie ražotāji, aplūkojamā periodā ir pieauguši par 70 %. Šie ieguldījumi galvenokārt saistīti ar noteiktu iekārtu modernizāciju. Tas liecina par to, ka Savienības ražošanas nozare nemitīgi vēlas uzlabot konkurētspēju.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR neto ieguldījumi (tūkst. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indekss (2005. g. = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilitāte un ieguldījumu atdeve
(70)
Izlasē iekļauto ražotāju rentabilitāte kopš 2006. gada būtiski uzlabojusies, PIP sasniedzot 28,1 % no pārdošanas apjoma. Ieguldījumu atdeve (“ROI”), ko izsaka peļņas procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, caurmērā atbilda pozitīvajai rentabilitātes tendencei aplūkojamā periodā.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR EK pārdošanas apjoma nesaistītiem klientiem rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indekss (2005. g. = 100)
100
85
162
274
304
IR ROI (peļņa % no ieguldījuma neto uzskaites vērtības)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indekss (2005. g. = 100)
100
73
117
310
324
f) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(71)
Aplūkojamā periodā naudas plūsma ir būtiski palielinājusies un atbilst kopējās rentabilitātes attīstībai šajā periodā.
2005
2006
2007
2008
PIP
IR naudas plūsma (tūkst. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indekss (2005. g. = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Izmeklēšanā netika atklāts, ka izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem būtu bijušas kādas grūtības attiecībā uz kapitāla piesaisti. Šajā sakarībā jānorāda, ka, tā kā vairāki no šiem uzņēmumiem ietilpst lielās uzņēmumu grupās, tie savas darbības finansē grupā, kurai tie pieder, izmantojot naudas līdzekļu apvienošanas shēmas vai mātesuzņēmumu piešķirtus grupas iekšējos aizdevumus.
5. Secinājums
(73)
No 2005. gada līdz PIP vairākums kaitējuma rādītāju attīstījās labvēlīgi: vienības pārdošanas izmaksas un rentabilitāte būtiski pieauga, rentabilitātei PIP sasniedzot 28,1 %. Ieguldījumi, ieguldījumu atdeve un naudas plūsma arī attīstījās labvēlīgi.
(74)
Lai gan ražošanas apjoms un pārdošanas apjoms aplūkojamā periodā ievērojami saruka, tas jāvērtē, ņemot vērā Savienības tirgus samazināšanos par 10 %.
(75)
Kopumā Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir ievērojami uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli 2001. gadā pirms antidempinga pasākumu piemērošanas AN importam no attiecīgās valsts.
F. KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Vispārīgā informācija
(76)
Saistībā ar kaitējuma atsākšanās iespējamību tika analizēti divi galvenie parametri: i) iespējamie eksporta apjomi un attiecīgās valsts cenas, kā arī ii) šo paredzamo apjomu no attiecīgās valsts un cenu iespējamā ietekme uz Savienības ražošanas nozari.
2. Attiecīgās valsts iespējamie eksporta apjomi un cenas
(77)
Zināmais sadarbībā iesaistītajiem Ukrainas ražotājiem pieejamais jaudas pārpalikums ir aptuveni 650 tūkstoši tonnu, kas atbilst 9 % Savienības tirgus, kā minēts 37. apsvērumā. Šis jaudas pārpalikums liecina par to, ka Ukrainas ražotāji var ātri palielināt savus pašreizējos ražošanas apjomus un tādējādi - AN eksporta apjomus.
(78)
Turklāt, ņemot vērā to, ka iekšējais tirgus ir samērā mazs, Ukrainas ražotāji ir lielā mērā atkarīgi no eksporta uz trešām valstīm. Kā skaidrots 41. apsvērumā, šis eksports tika veikts par cenām, kas ir būtiski zemākas par Savienībā dominējošo tirgus cenu.
(79)
Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un konstatējumiem, Savienības tirgus salīdzinājumā ar visiem pārējiem eksporta tirgiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem varētu šķist pievilcīgs cenu ziņā. Uz šā pamata var paredzēt, ka ievērojama daļa eksporta uz trešām valstīm pasākumu atcelšanas gadījumā varētu tikt novirzīta uz Savienības tirgu. Arī Savienības tirgus tuvums salīdzinājumā ar pārējiem eksporta tirgiem palielinātu Savienības tirgus pievilcību un tādējādi - varbūtību, ka pašreizējais Ukrainas ražotāju eksports tiks novirzīts no trešām valstīm uz Savienību.
(80)
Tā kā Ukrainas ražojumu vieta Savienības tirgū pašlaik nav stabila, Ukrainas eksportētājiem būtu jāpalielina tirgus daļa vai jāpaplašina savs pircēju loks, un to, visticamāk, panāktu, piedāvājot AN par dempinga cenām, kā tika noteikts PIP.
(81)
Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā ievērojams Ukrainā ražotā AN apjoms tiktu novirzīts uz Savienības tirgu par dempinga cenām, kas ir būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
3. Paredzamo eksporta apjomu un cenu ietekme uz Savienības ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā
(82)
Izmeklēšana ir parādījusi, ka AN ir preču biržās tirgota prece, kuras cenas var būtiski ietekmēt importa esība par zemām cenām, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Citiem vārdiem, Savienības AN tirgus ir samērā svārstīgs. Aplūkojamā periodā valdošajiem AN labvēlīgajiem pasaules tirgus nosacījumiem bija liela nozīme, saglabājot cenas augstā līmenī, un noteiktie antidempinga pasākumi mazināja cenu izkropļojuma iespējas Savienības tirgū. Šajā periodā piedāvājums un pieprasījums bija pilnībā līdzsvarots, tāpēc pieauga visu preču biržās tirgoto slāpekļa mēslojumu cenas. AN ir arī preču biržā tirgota prece, kuras cenu noteikšanu ietekmē vairāki faktori, piemēram, gāzes cena, kas būtiski ietekmē piedāvājumu, jo ir svarīgākais izmaksu elements, laika apstākļi, raža un graudu krājumu līmenis, kas kopumā nosaka mēslojuma pieprasījuma samazināšanos vai pieaugumus.
(83)
Īpaši attiecībā uz Savienības tirgu gaidāms, ka AN pieprasījums salīdzinājumā ar PIP vēroto līmeni nedaudz palielināsies. Tā kā Ukrainas ražotāju eksportētāju noteiktās cenas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, iespējamais importa apjomu pieaugums no Ukrainas Savienības ražošanas nozarei liktu vai nu būtiski samazināt cenas un līdz ar to - peļņu vai arī zaudēt ievērojamu tirgus daļu un arī ieņēmumus, vai spert abus soļus. Veiksmīga Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšana, iespējams, varētu tikai daļēji līdzsvarot tādu iespējamo cenu lejupslīdi, un atgūšanās kopumā būtu apdraudēta. Tādēļ pasākumu atcelšana varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares vispārējā ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.
4. Secinājums par kaitējuma atsākšanās iespējamību
(84)
Iepriekšminētie fakti un konstatējumi liek secināt, ka pašreizējo pasākumu atcelšana varētu radīt ievērojamus eksporta apjomus no attiecīgās valsts par dempinga cenām, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tas, visdrīzāk, izraisītu cenu pazemināšanās tendenci tirgū un negatīvi ietekmētu Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Tas jo īpaši apdraudētu finansiālo atveseļošanos, kas panākta aplūkojamā periodā, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(85)
Tika pārbaudīts, vai nav pārliecinošu iemeslu, kas ļautu secināt, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu atjaunošana nav Savienības interesēs. Šādā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, pamatojoties uz visām iesniegtajām liecībām, tika apsvērta pasākumu atjaunošanas ietekme uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un pasākumu beigšanas sekas.
(86)
Lai novērtētu iespējamās pasākumu saglabāšanas ietekmi, visām ieinteresētām personām tika dota iespēja darīt zināmu savu viedokli pamatregulas 21. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā.
(87)
Jāatceras, ka sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(88)
Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvās pārmaiņas, ko konstatēja pēc antidempinga pasākumu piemērošanas 2001. gadā. Proti, no 2005. gada līdz PIP ir ievērojami uzlabojusies Savienības ražošanas nozares peļņa un nozarē veikti veiksmīgi strukturālie pārkārtojumi.
(89)
Tādējādi pamatoti gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreiz spēkā esošajiem pasākumiem un turpināsies atgūšanās, saglabājot un stabilizējot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts varētu pieaugt, tādējādi nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izdarot lejupvērstu spiedienu uz pārdošanas cenām, kas negatīvi ietekmētu patlaban pozitīvo finanšu stāvokli.
3. Importētāju intereses
(90)
Kā minēts 14. apsvērumā, neviens importētājs neizrādīja vēlmi tikt iekļautam izlasē un sniegt izlases veidošanas veidlapā prasīto pamatinformāciju. Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās konstatēja, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūs būtiska, jo importētāji parasti ieved ne tikai AN, bet lielos apjomos arī citus mēslošanas līdzekļus. Antidempinga pasākumu atcelšana citiem mēslošanas līdzekļiem varētu tikai pastiprināt iepriekšminēto. Minētajā kontekstā antidempinga pasākumi, ko piemēroja Krievijas un Baltkrievijas, kā arī Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas importam, tika atcelti attiecīgi 2007. gada augustā un 2008. gada martā (13). Tomēr importētāji nesadarbojās un tādējādi trūka jebkādu pamatotu pierādījumu, kas ļautu novērtēt ievērojamo negatīvo ietekmi, tāpēc tika secināts, ka nav nekādu nepārvaramu iemeslu nesaglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus.
(91)
Nav pieejama ticama informācija, kas norādītu, ka pasākumu saglabāšanai būs ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem vai tirgotājiem.
4. Lietotāju intereses
(92)
AN lietotāji Savienībā ir lauksaimnieki. Sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka, ņemot vērā AN izmaksu nelielo ietekmi uz lauksaimniecisko darbību, šo izmaksu pieaugums tos, visticamāk, būtiski negatīvi neietekmētu.
(93)
Pašreizējā izmeklēšanā divas lauksaimnieku asociācijas iesniedza piezīmes, aizstāvot pasākumu atcelšanu. Tās galvenokārt apgalvoja, ka Kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reforma samazināja tirgus intervenču mehānismu pielietojumu un pārrāva saikni starp Savienības atbalstu un ražošanu. Tādējādi šis liberalizācijas process spieda Savienības lauksaimniekus darboties pasaules tirgus apstākļos. Tikai brīva AN piegādātāju izvēle varētu novērst lauksaimniecības ražojumu būtisku cenu kāpumu.
(94)
Tomēr iespējamā pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana nekavēs lietotājus brīvi izvēlēties AN piegādātājus, bet nodrošinās vienlīdzīgus nosacījumus Savienības tirgū, stiprinot efektīvu konkurenci. Tāpēc, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka antidempinga pasākumu turpināšana pret Ukrainu būtiski negatīvi neietekmēs attiecīgā ražojuma lietotājus.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(95)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi nepārvarami iemesli nesaglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(96)
Visām personām paziņoja būtiskos faktus un konstatējumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Pēc informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. Ja iesniegtās piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(97)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktā paredzēto ir jāsaglabā Ukrainas izcelsmes AN importam piemērojamie antidempinga pasākumi. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido īpaši maksājumi.
(98)
Kā norādīts 28. apsvērumā, Ukrainas dabasgāzes importa cenas PIP pēdējā ceturksnī pietuvojušās Savienības tirgū valdošajām gāzes cenām. Tādējādi iespējami kaitnieciskās dempinga sekas var ietekmēt iekšējā tirgū augošo gāzes cenu izraisītā ražošanas izmaksu kāpuma ietekme uz eksporta cenām, ja šis kāpums izrādītos ilgstošs. Tāpēc uzskatāms, ka piesardzības nolūkā pasākumi jāsaglabā ne ilgāk par diviem gadiem.
(99)
Paliek spēkā saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2008/577/EK (14),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek uzlikts galīgais antidempinga maksājums Ukrainas izcelsmes cietajiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri pašlaik atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.
2. Šā antidempinga maksājuma likme ir nemainīga summa euro par tonnu, kā norādīts turpmāk.
Produkta apraksts
KN kods
TARIC kods
Maksājuma summa
(EUR par tonnu)
Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos
3102 30 90
-
33,25
Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara
3102 40 90
-
33,25
Amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi - cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara
3102 29 00
10
33,25
Kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi - cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara
3102 60 00
10
33,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara
3102 90 00
10
33,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija satura
3105 10 00
10
33,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara
3105 10 00
20
32,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara
3105 10 00
30
31,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara
3105 10 00
40
30,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara
3105 10 00
50
29,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara
3105 20 10
30
32,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara
3105 20 10
40
31,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara
3105 20 10
50
30,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara
3105 20 10
60
29,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara
3105 51 00
10
32,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara
3105 51 00
20
31,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara
3105 51 00
30
30,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara
3105 51 00
40
29,79
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara
3105 59 00
10
32,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara
3105 59 00
20
31,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara
3105 59 00
30
30,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara
3105 59 00
40
29,79
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara
3105 90 91
30
32,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara
3105 90 91
40
31,25
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara
3105 90 91
50
30,26
Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12 % no svara
3105 90 91
60
29,26
3. Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas, un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama, nosaka proporcionāli saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (15) 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta par iepriekš norādītajām noteiktajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar turpmākajiem šā panta punktiem.
2. Cieto mēslošanas līdzekļu, kuros amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru izcelsme ir Ukrainā, un uz kuriem attiecas KN kodi 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91, importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kuram faktūras izrakstījuši ražotāji eksportētāji, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Komisijas Lēmumā 2008/577/EK, kurā laiku pa laikam ir izdarīti grozījumi, atbrīvo no 1. pantā noteiktā antidempinga maksājuma, ja:
-
tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un par tiem ir izrakstījuši rēķinu minētie ražotāji eksportētāji pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, un
-
šim importam pievienots saistību rēķins, proti, faktūra, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas minēta šīs regulas II pielikumā, un
-
muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
3. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:
-
ja attiecībā uz 2. punktā aprakstīto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā, vai
-
ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc saistību pieņemšanu, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā ir spēkā divus gadus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 14. jūnijā