РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1036/2010
(2010. gada 15. novembris),
ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 17. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas (“BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importu Savienībā.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā, 2010. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotāju eksportētāju grupu BiH, importētājus, lietotājus, citas zināmās attiecīgās personas un BiH pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāji, ražotāju eksportētāju grupa BiH, importētāji un lietotāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie Savienības ražotāji un importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 2.1. iedaļā sniegto definīciju) laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim.
(6)
Kā paskaidrots 16. apsvērumā turpmāk, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus, kuriem ir vislielākais ražošanas/pārdošanas apjoms Savienībā.
(7)
Kā paskaidrots 20. apsvērumā turpmāk, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr viens no šiem importētājiem neimportēja/neiepirka attiecīgo ražojumu. Tāpēc, ņemot vērā importētāju ierobežoto skaitu, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu.
(8)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, BiH ražotāju eksportētāju grupai, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem importētājiem/lietotājiem.
(9)
Atbildes saņēma no BiH ražotāju eksportētāju grupas, tostarp no tās saistītajiem uzņēmumiem, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem Savienības importētājiem/lietotājiem.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
Ražotāji Savienībā
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Spānija,
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungārija,
-
PQ Silicas BV, Eijsdena, Nīderlande,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itālija.
Importētāji/lietotāji Savienībā
-
Reckitt Benckiser Group, Slova, Apvienotā Karaliste, un Mira, Itālija,
-
Henkel AG, Diseldorfa, Vācija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bādkostrica, Vācija.
Ražotāji eksportētāji BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornika,
-
Alumina d.o.o., Zvornika (saistīts ar iepriekš minēto ražotāju eksportētāju).
Saistītais importētājs Savienībā
-
Kauno Tiekimas AB, Kauņa, Lietuva.
1.3. Izmeklēšanas periods
(11)
Izmeklēšana par dempingu un tā radīto kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(12)
Attiecīgais ražojums ir ceolīta A pulveris, pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA pulveris un ceolīta 4A pulveris (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00.
(13)
Galīgajā lietojumā attiecīgo ražojumu paredzēts izmantot kā ūdens mīkstināšanas līdzekli sauso mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(14)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, ko pārdod BiH iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatlietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(15)
Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa sniedza informāciju, ka attiecīgajam ražojumam, ko eksportē gan Fabrika Glinice Birac AD, gan tā saistītais uzņēmums Alumina d.o.o. (“Birac grupa”), ir atšķirīgas ražošanas izmaksas, ražošanas procesi un kvalitāte salīdzinājumā ar dažu Savienības ražotāju ražoto līdzīgo ražojumu. Tika arī apgalvots, ka Birac grupas ražošanas procesa pamatā ir alumīnija oksīda ražošanas procesā iegūts alumīnija hidroksīds, nevis alumīnija trihidrāts, bet Savienībā ražošanas pamatā parasti ir hidrāta kristāli, kurus, karsējot un pievienojot kodīgo nātriju, atkal izkausē līdz šķidram stāvoklim, lai ražotu ceolīta suspensiju. Attiecībā uz iepriekš minētajiem argumentiem jānorāda, ka Birac grupas sniegtā informācija neapstrīd vispārnoteiktos faktus, ka, neraugoties uz apgalvojumiem par ražošanas procesu, izmaksu vai kvalitātes atšķirībām, attiecīgajam ražojumam ir tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā līdzīgajam ražojumam.
3. IZLASES VEIDOŠANA
3.1. Savienības ražotāju izlases veidošana
(16)
Astoņi Savienības ražotāji, kuru produkcija veido aptuveni 50 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma tirgū, atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam aicinājumam iesniegt datus izlases veidošanai. Sākumā iekļaušanai izlasē izvēlējās piecus lielākos Savienības ražotājus. Tomēr viens uzņēmums nolēma pārtraukt sadarbību. Tāpēc šajā izmeklēšanā izlasē iekļāva atlikušos četrus Savienības ražotājus.
(17)
Šie četri ražotāji IP veidoja aptuveni 37 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū un vairāk kā 75 % no to astoņu ražotāju pārdošanas apjoma, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Uzskatīja, ka šie četri izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Savienības ražotājus.
(18)
Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa iebilda, ka trīs Savienības ražotāji (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. un Industrias Quimicas del Ebro SA) jāuzskata par tādiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā. Tika apgalvots, ka šie uzņēmumi iesniedza nekonfidenciālas atbildes uz vēstulēm par trūkumiem dažas dienas pēc noteiktā termiņa. Attiecībā uz iepriekš teikto jānorāda, ka minēto personu sniegtā informācija tika iesniegta laikus un nekādā veidā nekavēja izmeklēšanas gaitu vai iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību.
(19)
Tika arī apgalvots, ka viens Savienības ražotājs (MAL Magyar Aluminium) savā atbildē, sniedzot datus izlases veidošanai, nepieminēja, ka tas ir saistīts ar citu Savienības ražotāju (Silkem d.o.o.). Pēdējais uzņēmums nebija iekļauts izlasē un netika minēts MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Tāpēc tika apgalvots, ka jāuzskata, ka šie abi Savienības ražotāji nav sadarbojušies izmeklēšanā. Atbildot uz to, jānorāda, ka attiecības starp šīm abām iesaistītajām personām Komisijas dienestiem bija zināmas jau sūdzības iesniegšanas posmā, un viena no abām personām šīs attiecības minēja, sniedzot atbildes izlases veidošanā. Turklāt attiecības tika atklātas MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Visbeidzot, jābūt absolūtai skaidrībai par to, ka Silkem d.o.o. un MAL Magyar Aluminium ir pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā. Silkem d.o.o. iesniedza datus izlases veidošanai, bet netika iekļauts izlasē, tāpēc tam nebija jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem. MAL Magyar Aluminium nebija vajadzības iesniegt konsolidētu atbildi, iekļaujot Silkem d.o.o., jo Silkem d.o.o. ir atsevišķa juridiska persona.
3.2. Nesaistīto importētāju izlases veidošana
(20)
Tikai trīs nesaistīti importētāji atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam uzaicinājumam sniegt informāciju izlases veidošanai. Pēc tam atklājās, ka viens no šiem uzņēmumiem neimportē un neiepērk attiecīgo ražojumu. Tādējādi nolēma, ka nav nepieciešama nesaistīto importētāju izlases veidošana.
4. DEMPINGS
4.1. Normālā vērtība
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra no abiem Birac grupas ražotājiem eksportētājiem nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka šis pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nav reprezentatīvs.
(22)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(23)
Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū IP.
(24)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka abu ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir rentabli, ņemot vērā to, ka vienības tīrā pārdošanas cena pārsniedza aprēķinātās vienības ražošanas izmaksas.
(25)
Tā kā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs, bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(26)
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
4.2. Eksporta cena
(27)
Tā kā visu eksportu uz Savienību veica, izmantojot vienu saistīto importētāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja par visām izmaksām, tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pieņemamu uzcenojumu, lai ņemtu vērā PVA un peļņu. Attiecībā uz PVA izmantoja saistītā importētāja PVA izmaksas. Tā kā nesaistītie importētāji izmeklēšanā nesadarbojās, izmantoja pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kas arī importēja attiecīgo ražojumu IP.
(28)
Birac grupa apgalvoja, ka tās saistītā importētāja funkcijas līdzinās nevis importētāja, bet drīzāk eksporta nodaļas funkcijām, tāpēc eksporta cena būtu jānosaka nevis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet gan saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Šajā sakarā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tiek noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem, ja attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem veic uzņēmumi, kas saistīti ar eksportētāju attiecīgajā eksportētājā valstī. Izmeklēšana parādīja, ka saistītais uzņēmums atrodas Savienībā. Cita starpā tas apstrādā pircēju pasūtījumus un rēķinus attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko ražo Birac grupa. Turpmāk konstatēja, ka Birac grupa pārdod attiecīgo ražojumu saistītajam uzņēmumam Savienībā tālākpārdošanai neatkarīgiem ES pircējiem. Tāpēc šis iebildums bija jānoraida. Jānorāda, ka tas, ka saistītais uzņēmums pirms importēšanas veic noteiktas darbības, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, piemērojot nepieciešamās atlaides saskaņā ar 2. panta 9. punktu.
4.3. Salīdzinājums
(29)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, banku komisijas maksām, iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4.4. Dempinga starpība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(31)
Abu ražotāju eksportētāju atsevišķās dempinga starpības tika svērtas, pamatojoties uz eksporta apjomiem uz Savienību, iegūstot dempinga starpību, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, un Birac grupai tā bija 28,1 %.
(32)
Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un sadarbībā iesaistītās BiH ražotāju eksportētāju grupas sniegto informāciju, BiH nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc BiH nosakāmajai valsts mēroga dempinga starpībai jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas noteikta vienīgajai sadarbībā iesaistītajai BiH ražotāju eksportētāju grupai.
5. KAITĒJUMS
5.1. Ievadpiezīmes
(33)
Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai viens Bosnijas ražotājs eksportētājs (Birac grupa). Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nav iespējams sniegt precīzus datus par importa apjomu, importa cenām, tirgus daļām un Savienības ražošanas nozari, kā arī pārdošanas apjomiem. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā.
(34)
Saskaņā ar 3.1 iedaļu četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
5.2. Patēriņš Savienībā
(35)
Izmeklēšanas provizoriskajā posmā Savienības patēriņa aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie dati, ko papildināja no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem un importētāja/lietotājiem iegūtie pārbaudītie dati. Šos datus nosūtīja visām ieinteresētajām personām piezīmju sniegšanai. Netika iesniegtas piezīmes, kas apstrīdētu datus par patēriņu Savienībā.
(36)
Tādējādi patēriņu Savienībā noteica, izmantojot Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, citu zināmo Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no trešām valstīm.
(37)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Tonnas
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.
(38)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tas atspoguļo lietotāju ražotajos galvenajos ražojumos, piemēram, veļas mazgāšanas līdzekļos, iekļautā attiecīgā ražojuma daudzuma pakāpenisku samazināšanos. Tas atspoguļo arī to, ka arvien vairāk lietotāja ražošanas nozares ražojumos neizmanto ceolītu.
5.3. Imports no attiecīgās valsts
5.3.1. Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(39)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Importa apjoms
100
73
68
252
459
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
(40)
Laikā no 2005. līdz 2008. gadam vidējā importa cena bija stabila, bet IP palielinājās par aptuveni 10 %. To galvenokārt noteica situācijas uzlabošanās ES tirgū, kas ļāva visiem attiecīgā ražojuma ražotājiem paaugstināt cenas.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Vidējā importa cena (CIF)
100
100
102
99
109
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
(41)
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga gandrīz četrkārtīgi un IP bija 10-15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
BiH tirgus daļa
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indekss: 2005. g. = 100
100
68
59
259
495
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
5.3.2. Importa par dempinga cenām ietekme uz cenām
(42)
Lai analizētu cenu samazinājumu, Bosnijas ražotāja eksportētāja importa cenas salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja tīro cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. Muitas nodokļi netika ņemti vērā, jo IP Bosnijas ražotājam eksportētājam bija noteikta preferenciālā likme 0 % apmērā.
(43)
Konstatētā vidējā svērtā cenas starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, ir 20-25 %.
5.4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.4.1. Iepriekšējas piezīmes
(44)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(45)
Uz makroekonomiskajiem elementiem attiecināmo rādītāju, piemēram, ražošanas, jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas u. c., pamatā ir Komisijas dienestu noteiktie dati, kas izsūtīti ieinteresētajām personām piezīmju izteikšanai, kā minēts iepriekš 35. apsvērumā. Dati par šiem rādītājiem raksturo visus Savienības ražotājus. Ja tiek izmantoti dati par Savienības ražotājiem kopumā, turpmāk sniegtajās tabulās kā avotu min makrodatus. Pārējo rādītāju pamatā ir apstiprināti dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos datus sauc par mikrodatiem. Attiecībā uz makrodatiem Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pastāvot pretrunai attiecībā uz piemēroto KN kodu, ko lieto ražojuma klasificēšanai, šie dati, visticamāk, nav ticami. Šajā sakarā jānorāda, ka kaitējuma rādītājus nekādā ziņā neietekmē iespējamās KN kodu pretrunas. Jāatgādina, ka publicētajā paziņojumā par procedūras sākšanu bija sniegta attiecīgā ražojuma definīcija. Šī definīcija ir skaidra, un nav nekādu kļūdainas interpretācijas iespēju. Ieinteresētās personas bija uzaicinātas sniegt informāciju, pamatojoties uz ražojuma definīciju, neņemot vērā KN kodus, jo paziņojumā par procedūras sākšanu teikts, ka KN kods ir sniegts tikai informatīvā nolūkā. Turklāt jāatgādina, ka Bosnijas ražotājs eksportētājs nav apstrīdējis informāciju, kas attiecas uz patēriņu Savienībā. Informāciju par importu pārsvarā ieguva tiešā veidā no Bosnijas ražotāja eksportētāja datiem, bet atlikusī daļa attiecās uz nelielu importa apjomu no citām valstīm. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika sniegti konkrēti pierādījumi, kas apstiprina apgalvojumu par to, ka dati nav ticami, šis apgalvojums bija jānoraida.
5.4.2. Kaitējuma rādītāji
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Ražošanas apjoms
100
108
114
90
86
Ražošanas jauda
100
99
104
100
100
Jaudas izlietojums
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(46)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 14 %. No 2008. līdz 2009. gadam darbību pilnībā pārtrauca Savienības ražotājs (Sasol Italy SpA). Turklāt Henkel AG pārtrauca ražot ceolīta suspensiju (tas nav attiecīgais ražojums, bet gan šķidrs variants, ko izmanto kā aizvietotāju). Zināmā mērā šīs norises uzlaboja atlikušo ražotāju situāciju.
(47)
Neraugoties uz iepriekš minētajām norisēm, jauda attiecīgajā periodā saskaņā ar šajā ražošanas nozarē parasti izmantoto aprēķina metodi ir bijusi samērā nemainīga. Tomēr izlasē iekļauto ražotāju pārbaude parādīja, ka šīs nozares jaudas aprēķins var svārstīties atkarībā no tā, cik salīdzinoši labi klājas attiecīgā ražojuma tirgum un citu tādu ražojumu tirgum, kurus iespējams ražot, izmantojot tās pašas iekārtas.
(48)
Iepriekš minētie jaudas izmantošanas dati norāda uz samazinājumu par 14 %. Turklāt šis līmenis nevienā punktā nesasniedza 80 %, kas liecina par zināmu jaudas pārpalikumu. Šis jautājums sīkāk izskatīts, aplūkojot cēloņsakarības.
Krājumi
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Krājumi gada beigās
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(49)
Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems un stabils. Līdzīgā ražojuma ražošanu plānoja tā, lai izpildītu pasūtījumus, un krājumu apjoms vienmēr bija minimāls. Tāpēc šis faktors nebija nozīmīgs dotajā izmeklēšanā.
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
ES pārdošanas apjoms
100
108
116
93
82
Tirgus daļa
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Tirgus daļas indekss
100
101
101
96
89
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(50)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %.
(51)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 11 %.
Pārdošanas cenas
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)
292
306
315
332
354
Avots: mikrodati.
(52)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītām personām ES attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas galvenokārt atspoguļoja pieaugušās izejvielu un enerģijas cenas, tāpēc tas atsevišķi nav uzskatāms par nozīmīgu rādītāju.
Rentabilitāte
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Peļņas norma pirms nodokļu samaksas
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Avots: mikrodati.
(53)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema. Šādu situāciju radīja nozares nespēja paaugstināt cenas iedaļā “Cēloņsakarība” aprakstīto iemeslu dēļ un jo īpaši - arvien augošs importa apjoms par dempinga cenām. To izraisīja arī zemais jaudas izmantošanas līmenis, kā paskaidrots 47. apsvērumā.
(54)
No 2005. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, un 2008. gadā nozare sāka ciest zaudējumus. IP tā atguvās, pārbaudes periodā sasniedzot augstāko līmeni, tomēr tā joprojām nespēja sasniegt peļņas rādītāju, kādu šī nozare varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, - 5,9 % (skatīt 67. apsvērumu).
(55)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju rentabilitāte 2009. gadā bija pietiekama. Šo pieņēmumu nepamatoja nekādi apstiprinoši pierādījumi, un apgalvojums atsaucas uz nekonkrētu “publiski pieejamu informāciju”. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka 2009. gadā sasniegtais rentabilitātes līmenis bija vienreizējs notikums un nebija ilgtspējīgs, ņemot vērā Bosnijas ražotāju eksportētāju enerģisko ienākšanu tirgū ar lieliem daudzumiem un zemām dempinga cenām. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka rentabilitāte 2010. gadā, visticamāk, atgriezīsies 2008. gada līmenī.
(56)
Komisijas dienesti pārbaudīja iepriekš minētos apgalvojumus. Pārbaude konkrēti skāra izejvielu un pārdošanas izmaksu dinamiku, cenas, ko atspoguļo attiecīgie līgumi. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozari 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja noteikti īslaicīgi faktori, kas palielināja tās rentabilitāti, neraugoties uz ievērojamu importa par dempinga cenām apjomu:
i)
izlasē iekļautos ražotājus zināmā mērā labvēlīgi ietekmēja ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugums pēc tam, kad ražošanu pārtrauca divi citi Savienības ražotāji, kā minēts 46. apsvērumā;
ii)
lai gan no 2008. gada izejvielu cenas kopumā pieauga, dažus izlasē iekļautos ražotājus labvēlīgi ietekmēja uz gadu noslēgtie līgumi par izejvielu piegādi, kas ierobežoja šāda pieauguma ietekmi;
iii)
vienu izlasē iekļauto ražotāju 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja finansējuma izmaksu būtiska samazināšanās grupā notikušās restrukturizācijas dēļ.
(57)
Pamatojoties uz šo, peļņas normas dinamika joprojām liecināja par kaitējumu, jo, ja nebūtu importa par dempinga cenām, peļņa būtu bijusi ievērojami lielāka.
Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Ieguldījumi (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Ienākumi no neto aktīviem
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Naudas plūsma (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Avots: mikrodati.
(58)
Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, bet Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka arī ieguldījumu ienesīgums bija pārāk neliels, lai pamatotu būtiskus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā.
(59)
Ieguldījumu ienesīgums, ko izsaka Savienības ražošanas nozares tīrā peļņā un tās veikto ieguldījumu tīrā uzskaites vērtībā, attīstījās tāpat kā iepriekš aprakstītā rentabilitāte. Jānorāda, ka attiecīgie neto aktīvi jau lielā mērā amortizēti.
(60)
Arī naudas plūsmai Savienības ražošanas nozarē ir raksturīga tāda pati tendence kā iepriekš aprakstītajai rentabilitātei. Situācija naudas plūsmas ziņā bija nopietna 2008. gadā, kad pārdošanas apjoma samazināšanos papildināja tas, ka ražotājiem nācās turpināt pildīt līgumsaistības attiecībā uz izejvielu iepirkšanu.
(61)
Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka spēja piesaistīt kapitālu ir problemātiska.
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)
241
241
253
244
221
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitāte uz vienu strādājošo
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati.
(62)
Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju darbinieku skaits, kas iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, samazinājās atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjoma kritumam. Vidējās darbaspēja izmaksas uz vienu strādājošo palielinājās, atspoguļojot inflācijas kāpumu.
(63)
Produktivitāte, ko raksturo produkcijas izlaide uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, jo pārdošanas apjoms saruka straujāk nekā nodarbinātība. Šī negatīvā norise, visticamāk, noteiks turpmāku darbavietu skaita samazināšanos nākotnē.
5.4.3. Dempinga lielums
(64)
Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5.5. Secinājums par kaitējumu
(65)
Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika nodarīts ievērojams kaitējums, ko skaidri parāda iepriekš sniegtā analīze par to ražošanas apjomu, jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību un produktivitātes tendencēm.
(66)
Arī cenu un rentabilitātes ziņā kaitējums ir acīmredzams. Tomēr šī analīze ir sarežģīta, jo palielinājās izejvielu un enerģijas cenas, ietekmējot attiecīgā ražojuma cenas. Rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam pasliktinājās. Īpaši nopietns gads nozarei bija 2008. gads galvenokārt tāpēc, ka uzņēmumi bija spiesti pildīt izejvielu iepirkšanas līgumus, bet zaudēja vairāk nekā 20 % no pārdošanas apjoma.
(67)
Tirgus situācija uzlabojās 2009. gadā, un cenu pieaugums ļāva uzlabot situāciju rentabilitātes ziņā, tomēr, kā skaidrots 56. apsvērumā iepriekš, bija skaidrs, ka uzlabojums ir īslaicīgs un ka 2009. gada tirgus situācija, visticamāk, neatkārtosies. Tomēr jānorāda, ka pat 2009. gadā rentabilitāte nesasniedza 5,9 %, kas šai nozarei uzskatāma par normālu peļņu.
(68)
Kaitējumu novērtēja Savienības ražošanas nozarei kopumā (makroekonomiskie rādītāji), lai gan dažiem rādītājiem novērtēja tikai izlasē iekļautos ražotājus (mikroekonomiskie rādītāji). Starp mikroekonomiskajiem un makroekonomiskajiem rādītājiem netika konstatētas būtiskas atšķirības.
(69)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(70)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
6.2. Importa par dempinga cenām ietekme
(71)
Imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 400 % un ieguva nozīmīgu tirgus daļu, t. i., tā pieauga no mazāk par 5 % līdz 10-15 %. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē, kas bija vienīgais cits būtiskais dalībnieks ES tirgū, tā kā importa apjoms no citiem avotiem ir neliels.
(72)
Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās notika apstākļos, kad ES patēriņš attiecīgajā periodā saruka par 7 %.
(73)
Arvien lielāks importa par dempinga cenām apjoms IP tika veikts par cenām, kas bija par aptuveni 20-25 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Var pamatoti secināt, ka šāds importa kāpums sarūkošā tirgū noteica cenu samazināšanos 2008. un 2009. gadā. Šo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām pastiprināja tas, ka vairākums pārdošanas darījumu notika, pamatojoties uz līgumiem, kas slēgti uz gadu. Tādējādi Bosnijas importu par dempinga cenām varēja izmantot, lai bremzētu cenu kāpumu lielam pārdošanas apjomam, neraugoties uz izejvielu cenu pieaugumu. Šī ietekme mazinājās 2009. gadā, tomēr tas nebija pietiekami, lai nozare kopumā varētu sasniegt normālo peļņas līmeni 5,9 %.
(74)
Ņemot vērā skaidri noteikto laika sakritību starp straujo importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, no otras puses, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts kaitējums.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Savienības ražotāju eksporta darbība
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Eksportam pārdotie Savienības produkcijas apjomi
100
108
90
57
121
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(75)
Visu Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, bet vidēji veidoja tikai aptuveni 10 % no ražošanas apjoma. Izlasē iekļauto ražotāju eksporta apjoms palielinājās un daļēji kompensēja zaudēto ES pārdošanas apjomu.
(76)
Tāpēc Savienības ražotāju eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu.
6.3.2. Imports no trešām valstīm
(77)
Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļa tika zaudēta Ķīnas un Korejas importa dēļ, tomēr šo apgalvojumu nepamato reāli fakti, jo importa apjoms no šīm valstīm bija neliels.
6.3.3. Patēriņa samazināšanās ietekme
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
ES patēriņš tonnās
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Avots: makrodati.
(78)
Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par aptuveni 24 000 tonnu (7 %), atspoguļojot to, ka veļas mazgāšanas līdzekļu ražošanas nozare formulās pakāpeniski izmanto vairāk alternatīvus ražojumus, lai aizstātu attiecīgo ražojumu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi “krājumi palielinājās, pasūtījumi tika atcelti un peļņa samazinājās”.
(79)
Jānorāda, ka divi ražotāji ES tirgū pārtrauca ražošanu attiecīgā perioda beigās, tāpēc ir veikta jaudas korekcija, lai ņemtu vērā patēriņa samazināšanos. Turklāt, kā paskaidrots 49. apsvērumā, krājumu līmenis joprojām bija neliels un nemainīgs, kas nozīmēja to, ka ražošana bija pielāgojusies zemākam patēriņa līmenim.
(80)
Tāpēc, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka patēriņa kritums ietekmējis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, šķiet, ka šī ietekme ir nebūtiska.
6.3.4. Ieguldījumu ietekme
(81)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējumu nodarīja REACH tiesību aktu ievērošana. Tomēr, kā paskaidrots 58. apsvērumā, ņemot vērā ieguldījumu apjomu attiecīgajā ražojumā visā attiecīgajā periodā, tas nevarētu būt nozīmīgā mērā veicinājis kaitējumu. Turklāt ar REACH saistītās izmaksas ir bijušas mērenas.
6.3.5. Izejvielu un enerģijas izmaksu palielinājuma ietekme
(82)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums. Šo izmaksu pieaugums patiešām bija būtisks un notika galvenokārt 2008. gadā. Tas neapšaubāmi zināmā mērā ietekmēja rentabilitāti minētajā gadā, jo notika vienlaikus ar pārdošanas apjoma samazināšanos. Tomēr zināmā mērā enerģijas izmaksu pieaugumu atspoguļoja pārdošanas cenu kāpums, kā parādīts 52. apsvērumā, lai gan importa par dempinga cenām samazinošā ietekme uz cenām nav ļāvusi tām palielināties pietiekamā apmērā.
(83)
Tāpēc uzskatāms, ka izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums nav veicinājis nodarīto kaitējumu.
6.3.6. Jaudas jautājumu ietekme
(84)
Jautājumi par jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni tika aplūkoti 46. apsvērumā. Jaudas jautājumu ietekme uz rentabilitāti jāaplūko, ņemot vērā gan šīs nozares strukturālo raksturojumu, gan importu par dempinga cenām. Ietekme uz rentabilitāti ir vērojama tāpēc, ka pastāv ievērojama fiksēto izmaksu daļa, kas tiktu atgūtas, ja izmantošanas līmenis būtu augstāks.
(85)
Tomēr ar jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni var daļēji skaidrot dažus negatīvos Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma rādītājus, tomēr nevar skaidrot lielo ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas sarukumu 2009. gadā. Tāpēc šie jautājumi noteikti neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.3.7. Globālās kredītu krīzes/vispārējās ekonomikas krīzes ietekme
(86)
Noteiktas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja globālā kredītu krīze un vispārējā ekonomikas krīze. Patiesībā attiecīgā ražojuma patēriņš tiešām saruka 2008./2009. gadā, kad notika šīs krīzes.
(87)
Tomēr ar šiem jautājumiem nevar skaidrot to, kāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa 2009. gadā būtiski saruka, bet Bosnijas importa tirgus daļa palielinājās, un tā cenas bija vairāk nekā par 20 % zemākas par ES cenām. Tāpēc, lai gan patēriņa kritums 2008./2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozari, BiH importa ievērojamajam pieaugumam bija daudz būtiskāka ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, kā arī, pateicoties mazākām cenām, - uz nozares cenām. Tādējādi krīze neizjauca cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.3.8. Konsolidētās lietotāju nozares ietekme
(88)
Lai gan IP attiecīgo ražojumu ražoja vairāk kā desmit uzņēmumi, galveno lietotāja nozari (veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražotāji) pamatā veidoja četras lielas grupas (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble un Unilever). Divi galvenie sadarbībā iesaistītie lietotāji faktiski noteica gandrīz 40 % attiecīgā ražojuma pirkumu ES. Izmantojot centralizētos iepirkumus, šīs četras grupas tiešām spēja noturēt attiecīgā ražojuma cenas zemā līmenī.
(89)
Tomēr šis jautājums nav nekas jauns, bet ir pastāvējis daudzus gadus. Tāpēc ar to nevar skaidrot ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas kraso samazināšanos 2009. gadā. Tādējādi tas nekādā ziņā neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(90)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(91)
Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja skaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu 2008. un 2009. gadā, kas sakrīt ar importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski jāsecina, ka imports no BiH ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
7.1. Vispārējas piebildes
(93)
Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
7.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(94)
Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazinājumu Savienības tirgū un sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tas neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt rentabilitātes līmeni, kas līdzīgs līmenim, kāds panākts attiecībā uz citiem ražojumiem.
(95)
Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Neraugoties uz restrukturizāciju, kas notika attiecībā uz Savienības ražotājiem (divi uzņēmumi pārtrauca ražošanu), situācija nav uzlabojusies. Šajā sakarā jānorāda, ka ceolīta A pulveris ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījuma ziņā, un tas veido līdz 30 % minēto uzņēmumu pārdošanas apgrozījuma. Nenosakot pasākumus, situācija Savienības ražošanas nozarē nepārprotami turpinās pasliktināties. Pasākumu noteikšana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos.
(96)
Tāpēc provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs.
7.3. Importētāju intereses
(97)
Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā ziņā jānorāda, ka nesaistītie importētāji, kuri pieteicās, vienlaikus bija arī lietotāji. Tādējādi uz tiem attiecināmā analīze sniegta attiecīgajā iedaļā par lietotāju interesēm.
7.4. Lietotāju un patērētāju intereses
(98)
Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju piezīmes. Tāpēc analīzē tiek pētīta tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem.
(99)
Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmiem lietotājiem. Tomēr tikai no diviem tika saņemts vērā ņemamas piezīmes. Tāpēc Savienības interešu analīzes pamatā ir piezīmes, kas saņemtas no diviem samērā lieliem lietotājiem, kuri kopā veido gandrīz 40 % no patēriņa Savienībā.
(100)
Divi sadarbībā iesaistītie Savienības lietotāji pārstāv lielus uzņēmumus Savienības veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanas nozarē. Tie abi iebilda pret pasākumu noteikšanu.
(101)
Izmeklēšana noteica, ka mazāk kā 1/3 no sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju patēriņa veido imports no Bosnijas ražotāja eksportētāja. Atlikušo daļu sedz iepirkums no Savienības ražotājiem, kuri joprojām ir galvenais sadarbībā iesaistīto lietotāju piegādes avots. Ņemot vērā Savienības ražotāju zemo jaudas izmantošanas līmeni, kā aprakstīts iepriekš 47. un 48. apsvērumā, ir skaidrs, ka nav gaidāms, ka pasākumu noteikšana izraisīs piedāvājuma deficītu vai tam sekojošu cenu paaugstināšanos.
(102)
Papildus iepriekš minētajam šķiet, ka Savienības lietotāju nozare jau ir sākusi pētīt iespējas veikt importu no Ķīnas. Tas, ka šāda izvēles iespēja pastāv un tiek uzskatīta par drošu, parāda, ka pasākumu noteikšana nekādā ziņā neizraisīs attiecīgā ražojuma deficītu.
(103)
Tika aplūkots arī tādu galaproduktu apgrozījuma īpatsvars, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums. Šajā sakarā jānorāda, ka abos gadījumos attiecīgie ražojumi veido mazāk kā 10 % no to apgrozījuma.
(104)
Turklāt tika aplūkots, cik daudz no attiecīgā ražojuma ir iestrādāts galaproduktos. Izmeklēšana noteica, ka kopumā šis rādītājs ir ārkārtīgi mazs (vidēji mazāk par 5 % no kopējām izmaksām), un tāpēc attiecīgais ražojums nav ļoti nozīmīgs gatavo produktu izmaksu elements.
(105)
Komisija pārbaudīja arī, vai pasākumu noteikšanai būtu nozīmīga negatīva finansiāla ietekme uz šo divu lietotāju situāciju. Tā noteica divus scenārijus, t. i., sliktāko scenāriju un reālistiskāko scenāriju.
(106)
Sliktākajā scenārijā pieņemts, ka gan imports, gan Savienības cenas palielinājās maksājuma apmērā. Tas vidēji palielinātu lietotāju izmaksas par mazāk nekā 2 %.
(107)
Iepriekš minētā situācija jāsalīdzina ar sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju rentabilitātes līmeni. Lietotāju rentabilitāte attiecībā uz ražojumiem, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums, ir aptuveni 11 %, un visiem to ražojumiem tā pārsniedza 20 %. Ņemot vērā šādu rentabilitātes līmeni, pat ja pasākumi pilnībā ietekmētu gan importu, gan Savienības cenas, tiem nebūtu nesamērīga ietekme uz šo ieinteresēto personu finansiālo situāciju.
(108)
Patiesībā daudz reālāks būtu scenārijs, ka pasākumu noteikšana izraisītu situāciju, kurā palielinātos tikai BiH importa cenas, bet Savienības ražošanas nozarei izveidotos priekšrocības, ko noteiktu apjomradītu ietaupījumu pieaugums. Kā skaidrots iepriekš, situācija attiecīgā ražojuma piedāvājuma ziņā ES tiešām ir pilnībā pietiekama, jo vairākums Savienības ražotāju darbībā nebūt nesasniedz pilnu jaudu.
(109)
Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka ir ražojumi, kurus varētu aizstāt ar attiecīgo ražojumu. Ir skaidrs, ka gan sadarbībā iesaistītie, gan sadarbībā neiesaistītie lietotāji ražo arī veļas mazgāšanas līdzekļus, kuros neizmanto attiecīgo ražojumu. Šajā reālākajā scenārijā sadarbībā iesaistīto lietotāju izmaksas palielināsies tikai par viena procenta daļu. Citiem vārdiem, ņemot vērā rentabilitātes līmeni, pasākumu noteikšana vien nenozīmīgi ietekmēs lietotājus.
(110)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšanai nebūtu nozīmīgas ietekmes uz lietotājiem, tādējādi ir pavisam maz ticams, ka patērētāju cenas vispār varētu palielināties.
7.5. Secinājums par Savienības interesēm
(111)
Kopumā gaidāms, ka pasākumi nepārprotami nāks par labu Savienības ražošanas nozarei. Vispirms jau nozare varētu iegūt, palielinot apjomradītos ietaupījumus, pateicoties augstākai jaudas izmantošanai, ko noteiks ražošanas un pārdošanas apjoma kāpums.
(112)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Bosnijas un Hercegovinas nebūs nozīmīgas ietekmes uz Savienības lietotājiem un ka kopumā tas ir Savienības interesēs.
8. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
(113)
Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Bosnijas un Hercegovinas, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(114)
Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.
(115)
Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko būtu iespējams pamatoti panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu samaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 5,9 % no apgrozījuma. Tas bija peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza IP attiecībā uz visiem tās ražojumiem, tostarp attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Tika izskatīts arī, vai būtu jāizmanto peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza 2005.-2007. gadā, bet šis peļņas līmenis bija zems, salīdzinot ar rentabilitāti, ko uzņēmumi sasniedza līdzīgiem ražojumiem, un netika uzskatīts par reprezentatīvu dzīvotspējīgai ražošanas nozarei. Tas ir tāpēc, ka Bosnijas imports šajos trijos gados bija par cenām, kas ir 10-20 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un šādām atšķirībām būtu nozīmīga loma sarunās par gada līgumu nosacījumiem. Tādējādi šīs peļņas normas nevarēja uzskatīt par tādām, kas atspoguļo normālo situāciju ES tirgū. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.
(116)
Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tādējādi aprēķinātā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %.
8.2. Pagaidu pasākumi
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai.
(118)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga pagaidu maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %.
9. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(119)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi attiecībā uz maksājuma noteikšanu, kas izdarīti šajā regulā, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos iespējams pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu tāda Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam, kas pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA un ceolīta 4A pulveris un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (TARIC kods 2842100030).
2. Antidempinga pagaidu maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 28,1 %.
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 15. novembrī