РЕШЕНИЕ 2011/411/ОВППС НА СЪВЕТА
от 12 юли 2011 година
за определяне на статута, седалището и реда и условията за дейността на Европейската агенция по отбраната, и за отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално членове 42 и 45 от него,
като има предвид, че:
(1)
Европейската агенция по отбраната (по-нататък „Агенцията“) беше създадена със Съвместно действие 2004/551/ОВППС на Съвета (1) от 12 юли 2004 г. (по-нататък „Съвместно действие 2004/551/ОВППС“) с цел да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на Съюза в областта на управлението на кризи и да утвърждава европейската политика за сигурност и отбрана.
(2)
В одобрената от Европейския съвет на 12 декември 2003 г. Европейска стратегия за сигурност се посочва, че създаването на агенция по отбраната е важен елемент в развитието на по-гъвкави и ефикасни европейски военни ресурси.
(3)
В доклада относно изпълнението на Европейската стратегия за сигурност от 11 декември 2008 г. се потвърждава водещата роля на Агенцията в процеса на развитие на ключови отбранителни способности за общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО).
(4)
Съвместно действие 2004/551/ОВППС следва да бъде отменено и заменено, за да се вземат предвид измененията в Договора за Европейския съюз (ДЕС), направени с Договора от Лисабон.
(5)
Член 45 от ДЕС предвижда Съветът да приеме решение, което определя статута, седалището и реда и условията за дейността на Агенцията и което следва да отчита степента на ефективно участие на държавите-членки в действията на Агенцията.
(6)
Агенцията следва да допринесе за осъществяването на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), и по-конкретно на ОПСО.
(7)
Структурата на Агенцията следва да осигури възможности за реагиране на оперативните нужди на Съюза и държавите-членки във връзка с ОПСО и при необходимост да изпълнява функциите ѝ за сътрудничество с трети страни, организации и образувания.
(8)
Агенцията следва да развие тесни работни отношения със съществуващите договорености, групи и организации като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, Организацията за сътрудничество в областта на въоръженията (OCCAR) и Европейската космическа агенция (ЕКА).
(9)
Съгласно член 18, параграф 2 от ДЕС върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) следва да има водеща роля в структурата на Агенцията и да осигурява основната връзка между Агенцията и Съвета.
(10)
При изпълнението на ролята си в политическия надзор и определянето на политиката Съветът следва да дава насоки на Агенцията.
(11)
Поради характерът им, приемането на финансовата рамка на Агенцията, както е посочено в член 4, параграф 4 и сключването на административни договорености между Агенцията и трети страни, организации и структури трябва да бъде одобрено от Съвета с единодушие.
(12)
Когато приема насоки и решения във връзка с работата на Агенцията, Съветът следва да заседава в състав министри на отбраната.
(13)
Всички приети от Съвета насоки или решения във връзка с работата на Агенцията следва да се изготвят в съответствие с член 240 от ДФЕС.
(14)
Компетентността на подготвителните и консултативните органи на Съвета, особено на Комитета на постоянните представители по член 240 от ДФЕС, Комитета по политика и сигурност (КПС) по член 38 ДЕС и Военния комитет на ЕС (EUMC), следва да остане непроменена.
(15)
Националните директори по въоръженията, директорите на военни способности, директорите за научни изследвания и технологии и директорите по отбранителната политика следва да получават доклади и да дават принос по въпроси от своята компетентност при подготовката на решенията на Съвета във връзка с Агенцията.
(16)
Агенцията следва да има необходимата правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си, като същевременно поддържа тясна връзка със Съвета и напълно зачита отговорностите на Европейския съюз и неговите институции.
(17)
Следва да се предвиди управляваните от Агенцията бюджети да имат възможност във всеки отделен случай да получават вноски за неадминистративните разходи от общия бюджет на Европейския съюз при пълно зачитане на правилата, процедурите и процесите на вземане на решения, които се прилагат към него, включително член 41, параграф 2 от ДЕС.
(18)
Като остава отворена за участието на всички държави-членки, Агенцията следва също така да предвиди възможността отделни групи държави-членки да създават ad hoc проекти или програми.
(19)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество в съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и с Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, установено с член 42 от ДЕС, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Агенцията следва да подпомага осъществяването на постоянното структурирано сътрудничество.
(20)
Агенцията следва да има процедури за вземане на решения, които ѝ дават възможност да изпълнява ефективно задачите си, като същевременно зачита националната сигурност и отбранителните политики на участващите държави-членки.
(21)
Агенцията следва да изпълнява мисията си при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
(22)
Агенцията следва да работи, като се съобразява изцяло със стандартите и правилата за сигурност на Съвета.
(23)
В съответствие с член 5 от Протокол (№ 22) относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в изготвянето и изпълнението на решения и действия на Съюза, свързани с въпросите на отбраната. Следователно Дания няма да бъде обвързана от настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ГЛАВА 1
СЪЗДАВАНЕ, МИСИЯ И ЗАДАЧИ НА АГЕНЦИЯТА
Член 1
Създаване
1. Със Съвместно действие 2004/551/ОВППС първоначално беше създадена агенция в областта на развитието на отбранителните способности, научните изследвания, придобиването на военна техника и въоръжаване (по-нататък „Европейска агенция по отбраната“ или „Агенцията“), която продължава да съществува в съответствие със следващите разпоредби.
2. Агенцията действа под ръководството на Съвета в подкрепа на ОВППС и ОПСО в единната институционална рамка на Европейския съюз и без да засяга отговорностите на институциите на ЕС и органите на Съвета. Мисията на Агенцията не засяга останалите области на компетентност на Европейския съюз при пълно зачитане на член 40 от ДЕС.
3. Агенцията е отворена за всички държави-членки, които желаят да участват в нея. Държавите-членки, които вече участват в Агенцията към момента на приемане на настоящото решение, продължават да са участващи държави-членки.
4. Всяка държава-членка, която пожелае да участва в Агенцията след влизането в сила на настоящото решение или да се оттегли от Агенцията, нотифицира Съвета за намерението си и информира ВП. Всички необходими технически и финансови договорености за това участие или оттегляне се определят от Управителния съвет, посочен в член 8.
5. Седалището на Агенцията е в Брюксел.
Член 2
Мисия
1. Мисията на Агенцията е да подкрепя Съвета и държавите-членки в усилията им да усъвършенстват отбранителните способности на ЕС в областта на управлението на кризи и да утвърждава ОПСО в сегашната ѝ форма и в бъдещото ѝ развитие.
2. Агенцията определя оперативните нужди, насърчава мерки за удовлетворяването им, допринася за определянето и при необходимост за изпълнението на всички необходими мерки за засилване на производствената и технологична база в сектора на отбраната, участва в определянето на европейска политика в областта на способностите и въоръжаването и подпомага Съвета при оценката на подобряването на военните способности.
3. Мисията на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
Член 3
Определения
За целите на настоящото решение се използват следните определения:
а)
„участващи държави-членки“ означава държавите-членки на Европейския съюз, които участват в Агенцията;
б)
„допринасящи държави-членки“ означава участващите държави-членки на Европейския съюз, които допринасят за конкретен проект или програма на Агенцията.
Член 4
Политически надзор и договорености за представяне на доклади на Съвета
1. Агенцията действа под ръководството и политическия надзор на Съвета, на който редовно представя доклади и от който редовно получава насоки.
2. Агенцията редовно представя на Съвета доклади за своята дейност, и по-конкретно:
а)
представя на Съвета през ноември всяка година доклад за дейността на Агенцията през текущата година и информация за работната програма и бюджетите на Агенцията за следващата година;
б)
при решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество, поне веднъж годишно представя на Съвета информация за приноса на Агенцията в дейностите по оценяване в контекста на постоянното структурно сътрудничество, посочено в член 5, параграф 3, буква е), подточка ii).
Агенцията предоставя своевременно на Съвета информация по важни въпроси, които се представят пред Управителния съвет за вземане на решение.
3. Съветът с единодушие и по препоръка на КПС или други компетентни органи на Съвета, в зависимост от случая, всяка година приема насоки във връзка с работата на Агенцията, особено по отношение на нейната работна програма. Работната програма на Агенцията се разработва в рамките на тези насоки.
4. Всяка година Съветът одобрява с единодушие финансова рамка за Агенцията за следващите три години. Финансовата рамка съдържа договорените приоритети, свързани с тригодишния работен план на Агенцията, и представлява правно обвързващ таван за първата година и планирани стойности за втората и третата година. Не по-късно от 31 март всяка година Агенцията представя проект за финансова рамка и свързан с него работен план за разглеждане от Управителния съвет.
5. Агенцията може да отправя препоръки до Съвета и на Комисията, според необходимото за изпълнението на мисията ѝ.
Член 5
Функции и задачи
1. При изпълнението на своите функции и задачи Агенцията зачита останалите области на компетентност на Европейския съюз и на институциите на ЕС.
2. Изпълнението на функциите и задачите на Агенцията не засяга компетентността на държавите-членки по въпросите на отбраната.
3. Агенцията, под ръководството на Съвета, има следните задачи:
а)
Да допринася за определяне целите на военните способности на държавите-членки и да оценява спазването на поетите от държавите-членки ангажименти относно тези способности, по-специално като:
i)
определя съвместно с компетентните органи на Съвета, включително EUMC, бъдещите нужди на ЕС от отбранителни способности и използва наред с другото механизма за развитие на способностите и евентуален последващ механизъм;
ii)
координира изпълнението на плана за развитие на способностите и евентуален последващ план;
iii)
оценява според критерии, които предстои да бъдат договорени от държавите-членки, ангажиментите спрямо способностите, които държавите-членки поемат, наред с другото в процеса по плана за развитие на способностите и в рамките на механизма за развитие на способностите и евентуални последващи инструменти.
б)
Да насърчава хармонизирането на оперативните нужди и възприемането на ефективни и съвместими методи на снабдяване, по-специално като:
i)
насърчава и съгласува хармонизацията на военните нужди;
ii)
насърчава икономически целесъобразни и ефикасни доставки чрез откриване и разпространяване на най-добрите практики;
iii)
разработва оценки на финансовите приоритети за развитие на способностите и придобиване на военна техника.
в)
Да предлага многостранни проекти за изпълнение на целите в областта на военните способности, да осигурява координирането на програмите, изпълнявани от държавите-членки, както и управлението на специфични програми за сътрудничество, по-специално като:
i)
насърчава и предлага нови проекти за многостранно сътрудничество;
ii)
определя и предлага дейности за оперативно сътрудничество;
iii)
работи за съгласуване на действащите програми, които се изпълняват от държавите-членки;
iv)
по искане на държавите-членки поема отговорност за управлението на конкретни програми;
v)
по искане на държавите-членки изготвя програми за управление от OCCAR или чрез други договорености, в зависимост от случая.
г)
Да подкрепя научните изследвания в областта на отбранителните технологии, да координира и планира съвместни научноизследователски дейности и разработки на технически решения, съответстващи на бъдещите оперативни нужди, по-специално като:
i)
насърчава, когато е подходящо в сътрудничество с научноизследователските дейности на Съюза, научни изследвания, насочени към удовлетворяване на бъдещите нужди от способности в областта на отбраната и сигурността, като по този начин укрепва европейския производствен и технологичен потенциал в тази област;
ii)
насърчава по-ефективно целенасочени съвместни научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
iii)
ускорява научните изследвания в областта на отбранителните технологии чрез проучвания и проекти;
iv)
управлява договори за научни изследвания в областта на отбранителните технологии;
v)
работи съвместно с Комисията за максимално взаимно допълване и синергия между отбранителните и гражданските или научноизследователски програми по въпросите на сигурността.
д)
Да допринася за определянето и при необходимост да прилага всяка полезна мярка за укрепване на производствената и технологичната база в сектора на отбраната и с оглед подобряването на ефективността на военните разходи, по-специално като:
i)
допринася за създаването на конкурентен в международен план европейски пазар за отбранителна техника без да се засягат правилата на вътрешния пазар и компетентността на Комисията в тази област;
ii)
разработва съответни политики и стратегии в консултации с Комисията и в подходящи случаи с производителите;
iii)
в консултации с Комисията и в рамките на задачите на Агенцията се стреми към разработване и хармонизация на равнището на ЕС на съответните процедури.
д)
При решение на Съвета за установяване на постоянно структурирано сътрудничество да подпомага това сътрудничество, по-специално като:
i)
улеснява мащабни съвместни или европейски инициативи за развитие на способностите;
ii)
подпомага редовното оценяване на приноса на участващите държави-членки в областта на оперативните способности, по-специално на приноса им според критериите, които ще се определят, inter alia, въз основа на член 2 от Протокол (№ 10) относно постоянното структурирано сътрудничество, приложен към ДЕС и към ДФЕС, като най-малко веднъж годишно изготвя доклад за това.
Член 6
Правосубектност
Агенцията има правосубектност за изпълнение на функциите си и постигане на целите си. Държавите-членки гарантират, че Агенцията има най-широката правоспособност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното им законодателство. Агенцията има право по-конкретно да придобива и да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна в съдебни производства. Агенцията е правоспособна да сключва договори с частни лица, публични органи или организации.
ГЛАВА II
ОРГАНИ И ПЕРСОНАЛ НА АГЕНЦИЯТА
Член 7
Ръководител на Агенцията
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП) е ръководител на Агенцията.
2. Ръководителят на Агенцията отговаря за цялостната организация и функционирането на Агенцията и гарантира, че дадените от Съвета насоки и решенията на Управителния съвет се изпълняват от изпълнителния директор, който докладва на ръководителя на Агенцията.
3. Ръководителят на Агенцията представя пред Съвета докладите на Агенцията, посочени в член 4, параграф 2.
4. Ръководителят на Агенцията отговаря за постигането на административни договорености с трети страни и други организации, групи или образувания в съответствие с дадените от Управителния съвет указания. В рамките на тези договорености, одобрени от Управителния съвет, ръководителят на Агенцията отговаря за установяването на подходящи работни отношения с тях.
Член 8
Управителен съвет
1. Органът на Агенцията за вземане на решения е Управителният съвет, съставен от по един представител на всяка участваща държава-членка с правомощия да обвързва своето правителство и представител на Комисията. Управителният съвет действа в рамките на дадените от Съвета насоки.
2. Управителният съвет заседава на равнище министри на отбраната на участващите държави-членки или техни представители. По принцип Управителният съвет провежда поне две заседания годишно на равнище министри на отбраната.
3. Ръководителят на Агенцията свиква и председателства заседанията на Управителния съвет. По искане на дадена участваща държава-членка ръководителят на Агенцията свиква заседание в едномесечен срок.
4. Ръководителят на Агенцията може да делегира правомощието да председателства заседанията на Управителния съвет на равнище представители на министрите на отбраната.
5. Управителният съвет може да провежда заседания в специфичен състав (като национални директори по въоръженията, директори на военни способности, директори за научни изследвания и технологии или директори по отбранителната политика).
6. На заседанията на Управителния съвет присъстват:
а)
изпълнителният директор на Агенцията, посочен в член 10 или негов представител,
б)
председателят на EUMC или негов представител,
в)
представители на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).
7. Управителният съвет може да реши да покани по въпроси от общ интерес:
а)
генералния секретар на НАТО или негов представител,
б)
ръководителите/председателите на други договорености, групи или организации, чиято работа има отношение към работата на Агенцията (като например рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, OCCAR и ЕКА),
в)
според случая - представители на други трети страни.
Член 9
Задачи и правомощия на Управителния съвет
1. В рамките на дадените от Съвета насоки, посочени в член 4, параграф 1, Управителният съвет:
а)
одобрява докладите, които се представят на Съвета;
б)
на основата на проект, внесен от ръководителя на Агенцията и не по-късно от 31 декември всяка година, одобрява годишната работна програма на Агенцията за следващата година;
в)
приема общия бюджет на Агенцията не по-късно от 31 декември всяка година предвид стойностите в утвърдената от Съвета финансова рамка за Агенцията;
г)
одобрява създаването в рамките на Агенцията на ad hoc проекти или програми съгласно член 19;
д)
назначава изпълнителния директор и до двама негови заместници;
е)
взема решение на Агенцията да бъде възложено от една или повече държави-членки административното и финансовото управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност съгласно член 17;
ж)
одобрява всяка препоръка до Съвета или Комисията;
з)
приема процедурен правилник на Агенцията;
и)
може да изменя финансовите разпоредби за изпълнението на общия бюджет на Агенцията;
й)
може да изменя правилата и разпоредбите, приложими към договорно наетия персонал и командированите национални експерти;
к)
определя техническите и финансовите договорености по отношение на участието или оттеглянето на държави-членки, посочено в член 1, параграф 4;
л)
приема указания относно постигането на административни договорености от ръководителя на Агенцията;
м)
одобрява ad hoc договорености, посочени в член 22, параграф 1;
н)
сключва административните договорености между Агенцията и трети страни, посочени в член 24, параграф 1;
о)
одобрява годишните отчети и счетоводния баланс;
п)
взема всички други необходими решения във връзка с изпълнението на мисията на Агенцията.
2. Освен когато е предвидено друго в настоящото решение, Управителният съвет взема решения с квалифицирано мнозинство. Гласовете на участващите държави-членки се претеглят съгласно член 16, параграфи 4 и 5 от ДЕС. В гласуването вземат участие само представителите на участващите държави-членки.
3. Ако представител на участваща държава-членка заяви в Управителния съвет, че поради важни причини, които излага, свързани с националната политика, възнамерява да се противопостави на приемането на решение, за което се изисква квалифицирано мнозинство, не се пристъпва към гласуване. Представителят може да отнесе въпроса чрез ръководителя на Агенцията до Съвета с оглед даване на насоки на Управителния съвет според случая. Алтернативният подход е Управителният съвет с квалифицирано мнозинство да вземе решение да отнесе въпроса до Съвета за решение. Съветът действа с единодушие.
4. По предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка Управителният съвет може да вземе решение да създаде:
а)
комитети за подготовка на административни и бюджетни решения на Управителния съвет в състав от делегати на участващите държави-членки и представител на Комисията;
б)
специализирани комитети по конкретни въпроси в рамките на компетентността на Агенцията. Тези комитети са съставени от делегати на участващите държави-членки и освен ако Управителният съвет не реши друго - представител на Комисията.
В решението за създаване на такива комитети се посочват техният мандат и срок.
Член 10
Изпълнителен директор
1. Изпълнителният директор и неговият(те) заместник(ци) се назначават от Управителния съвет по предложение на ръководителя на Агенцията за тригодишен срок. Управителният съвет може да удължи този срок с две години. Изпълнителният директор и до двама негови заместници работят под ръководството на ръководителя на Агенцията и в съответствие с решенията на Управителния съвет.
2. Изпълнителният директор, подпомаган от своя(ите) заместник(ци), предприема всички необходими мерки, за да гарантира ефективността и ефикасността на работата на Агенцията. Изпълнителният директор отговаря за надзора и координацията на функционалните звена, за да осигури последователност в цялостната им работа. Изпълнителният директор ръководи персонала на Агенцията.
3. Изпълнителният директор отговаря за:
а)
осигуряване на изпълнението на годишната работна програма на Агенцията;
б)
подготовката на работата на Управителния съвет, особено проекта за годишна работна програма на Агенцията;
в)
изготвянето на проекта за годишен общ бюджет, който се представя на Управителния съвет;
г)
изготвянето на тригодишния работен план, който се представя на Управителния съвет;
д)
изготвянето на тригодишната финансова рамка, която се представя на Съвета;
е)
осигуряване на тясно сътрудничество с подготвителните органи на Съвета, особено КПС и EUMC, и предоставянето на информация;
ж)
изготвянето на докладите, посочени в член 4, параграф 2;
з)
изготвянето на отчета за приходите и разходите и изпълнението на общия бюджет на Агенцията и на бюджетите на ad hoc проекти или програми, поверени на Агенцията;
и)
текущото административно ръководство на Агенцията;
й)
всички аспекти на сигурността;
к)
всички въпроси във връзка с персонала.
4. В рамките на работната програма и общия бюджет на Агенцията изпълнителният директор има правомощия да сключва договори и да наема персонал. Изпълнителният директор е разпоредител с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на управляваните от Агенцията бюджети.
5. Изпълнителният директор се отчита пред Управителния съвет.
6. Изпълнителният директор е законният представител на Агенцията.
Член 11
Персонал
1. Персоналът на Агенцията, включващ изпълнителния директор, се състои от договорно наети и постоянни служители, подбрани сред кандидати от всички участващи държави-членки на възможно най-широка географска основа и от институциите на ЕС. Персоналът на Агенцията се подбира от изпълнителния директор в зависимост от съответните компетенции и експертни познания и чрез провеждане на справедливи и прозрачни конкурсни процедури. Изпълнителният директор предварително публикува данни за всички свободни длъжности и критериите за подбор. Във всички случаи набирането на персонал има за цел да осигури на Агенцията услугите на персонал с най-високо ниво на компетентност и ефикасност.
2. По предложение на изпълнителния директор и след консултация с Управителния съвет ръководителят на Агенцията назначава и подновява договорите на персонала на Агенцията на висше управленско ниво.
3. Персоналът на Агенцията се състои от:
а)
персонал, нает пряко от Агенцията на срочни договори, подбран сред граждани на участващите държави-членки. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (2). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
б)
национални експерти, командировани от участващите държави-членки на длъжности в организационната структура на Агенцията или за конкретни задачи и проекти. Съветът с единодушие е одобрил правилника, приложим за тази категория персонал (3). Управителният съвет, при необходимост, преразглежда и изменя правилника, когато последният предвижда това.
в)
длъжностни лица на Съюза, командировани в Агенцията за определен срок и/или за конкретни задачи или проекти според нуждите.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен при спорове между Агенцията и всяко лице, спрямо което се прилага правилникът за персонала на Агенцията.
ГЛАВА III
БЮДЖЕТНИ И ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 12
Бюджетни принципи
1. Бюджетите, изготвени в евро, са актовете, които за всяка бюджетна година определят и разрешават всички приходи и разходи, управлявани от Агенцията.
2. Въведените в бюджета бюджетни кредити се разрешават за бюджетната година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември същата година.
3. За всеки бюджет приходната и разходната част трябва да бъдат балансирани. Всички приходи и разходи се въвеждат напълно в съответната бюджетна част без всякакви насрещни корекции.
4. Бюджетът съдържа диференцирани бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, и недиференцирани бюджетни кредити.
5. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през текущата бюджетна година. Задълженията, обаче, могат да бъдат поемани общо или на годишни вноски. Задълженията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения.
6. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през текущата бюджетна година и/или през предходни бюджетни години. Плащанията се записват по сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
7. Приходите за една бюджетна година се записват в сметките за бюджетната година въз основа на събраните суми през бюджетната година.
8. Приходите и разходите не могат да бъдат изпълнени по друг начин, освен чрез разпределяне в съответния бюджетен ред и в рамките на бюджетните кредити, определени в него.
9. Бюджетните кредити се използват при спазване на принципа на добро финансово управление, и по-специално при спазване на принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
Член 13
Общ бюджет
1. До 31 март всяка година ръководителят на Агенцията представя на Управителния съвет цялостна прогноза на проекта за общ бюджет за следващата година, като зачита определените във финансовата рамка граници.
2. До 30 септември всяка година ръководителят на Агенцията предлага на Управителния съвет проекта за общ бюджет. Проектът включва:
а)
считаните за необходими бюджетни кредити:
i)
за покриване на текущите разходи на Агенцията, разходите за персонал и разходите за провеждане на срещи;
ii)
за осигуряване на външни консултации, главно за оперативен анализ, които имат съществено значение за изпълнението на задачите на Агенцията и за конкретни научни и технологични дейности в обща полза на всички участващи държави-членки, по-конкретно технически казуси и предварителни проучвания за осъществимост;
б)
прогноза за приходите, необходими за покриване на разходите.
3. Управителният съвет се стреми да гарантира, че бюджетните кредити, посочени в параграф 2, буква а), подточка ii), представляват значителен дял от общия размер на бюджетните кредити, посочени в параграф 2. Тези бюджетни кредити отразяват действителните потребности и осигуряват изпълнението на оперативната роля на Агенцията.
4. Проектът за общ бюджет се придружава от подробно щатно разписание на персонала и подробна обосновка.
5. Управителният съвет с единодушие може да вземе решение проектът за общ бюджет да включи и конкретен проект или програма, когато това очевидно е от обща полза за всички участващи държави-членки.
6. Бюджетните кредити се класифицират в дялове и глави, като разходите се обединяват по вид или цел и, според необходимостта, се подразделят в статии.
7. Всеки дял може да включва глава, озаглавена „Временни бюджетни кредити“. Тези бюджетни кредити се вписват в тази глава при наличието на несигурност, основана на сериозни съображения, относно размера на необходимите бюджетни кредити или възможността за изпълнение на вписаните кредити.
8. Приходите се състоят от:
а)
вноски, платими от участващите в Агенцията държави-членки въз основа на размера на брутния национален доход (БНД);
б)
други приходи.
Проектът за общ бюджет съдържа редове за целеви приходи и по възможност посочва предвидените по тях суми.
9. Управителният съвет приема проекта за общ бюджет до 31 декември всяка година в границите на финансовата рамка на Агенцията. При приемането, Управителният съвет се председателства от ръководителя на Агенцията или от посочен от ръководителя на Агенцията представител, или от поканен от ръководителя на Агенцията член на Управителния съвет. Изпълнителният директор обявява, че бюджетът е приет и нотифицира участващите държави-членки.
10. Ако в началото на дадена бюджетна година проектът за общ бюджет не е бил приет, то сума, равна на не повече от една дванадесета от бюджетните кредити за предходната бюджетна година, може да бъде изразходвана всеки месец по отношение на всяка глава или друго подразделение на бюджета. Тази разпоредба обаче не води до предоставяне на разположение на Агенцията на бюджетни кредити, които превишават една дванадесета от кредитите, предвидени в при изготвянето на проекта за общ бюджет. По предложение на изпълнителния директор Управителният съвет може с квалифицирано мнозинство да разреши да бъдат извършени разходи, надвишаващи тази една дванадесета, при условие че всички бюджетни кредити за текущата бюджетна година не надвишават тези за предходната бюджетна година. Изпълнителният директор може да отправи искане за вноските, необходими за покриване на разрешените по тази разпоредба бюджетни кредити, които са платими в рамките на 30 дни след отправяне на искането.
Член 14
Коригиращи бюджети
1. В случай на неизбежни, изключителни или непредвидени обстоятелства, изпълнителният директор може да предложи проект за коригиращ бюджет в границите, определени във финансовата рамка.
2. Проектът за коригиращ бюджет се изготвя, предлага и приема и се нотифицира в съответствие със същата процедура както за общия бюджет в границите, определени във финансовата рамка. Управителният съвет действа съобразно неотложността.
3. В случаите, когато определените във финансовата рамка граници се считат за недостатъчни поради изключителни и непредвидени обстоятелства и като се вземат предвид правилата, определени в член 13, параграфи 2 и 3, Управителният съвет представя коригиращ бюджет за приемане от Съвета, като взема решение с единодушие.
Член 15
Целеви приходи
1. Агенцията може да получава в общия си бюджет финансови вноски под формата на целеви приходи за специални цели, предназначени за покриване на разходи, различни от посочените в член 13, параграф 2, буква а), подточка i):
а)
от общия бюджет на Европейския съюз, като се решава поотделно за всеки случай, при пълно спазване на приложимите за него правила, процедури и процеси на вземане на решения;
б)
от държавите-членки, трети държави или други трети страни.
2. Целевите приходи могат да се използват само за конкретната цел, за която са предназначени.
Член 16
Вноски и възстановяване на суми
1. Определяне на вноските, когато е приложим размерът на БНД:
а)
Когато е приложим размерът на БНД, разбивката на вноските между държавите-членки, от които се изисква участие под формата на вноски, се определя в съответствие с размера на брутния национален продукт, както е посочено в член 41, параграф 2 от Договора за ЕС, и в съответствие с Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (4), или в съответствие с всяко друго решение на Съвета, което може да го замени.
б)
Данните за изчисляването на всяка вноска са данните от колоната „Собствен ресурс на база БНД“ от таблицата „Обобщение на финансирането на общия бюджет по видове собствени ресурси и по държави-членки“, приложена към последния бюджет на Европейския съюз. Дължимата от всяка държава-членка вноска е пропорционална на дела на БНД на съответната държава-членка в общия съвкупен БНД на държавите-членки, които дължат вноски.
2. Схема за плащане на вноските
а)
Вноските, предназначени за финансиране на общия бюджет на Агенцията, се заплащат от участващите държави-членки на три равни дяла - до 15 февруари, 15 юни и 15 октомври на съответната бюджетна година.
б)
Когато е приет коригиращ бюджет, необходимите вноски се заплащат от съответните държави-членки в рамките на 60 дни от отправяне на искането за вноски.
в)
Всяка държава-членка поема банковите такси във връзка с плащането на собствените си вноски.
г)
Ако годишният бюджет не е одобрен да края на ноември, по искане на държава-членка, Агенцията може да отправи отделно предварително искане за вноски от тази държава-членка.
Член 17
Управление на разходи от Агенцията от името на държави-членки
1. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на държава-членка, може да реши, че Агенцията може да бъде натоварена от държавите-членки с административното и финансово управление на някои дейности в рамките на нейната компетентност.
2. В своето решение Управителният съвет може да упълномощи Агенцията да сключва договори от името на определени държави-членки. Той може да упълномощи Агенцията да събира необходимите средства от тези държави-членки предварително, за да изпълнява сключените договори.
Член 18
Изпълнение на бюджета
1. Финансовите разпоредби, приложими към общия бюджет на Агенцията, се приемат от Съвета с единодушие (5). Управителният съвет, с единодушие, преразглежда и изменя при необходимост тези разпоредби.
2. По предложение на изпълнителния директор при необходимост Управителният съвет приема правила за приложение във връзка с изпълнението и контрола на общия бюджет, по-специално по отношение на обществените поръчки, без да се нарушават съответните правила на ЕС. Управителният съвет гарантира по-конкретно, че изискванията за сигурност на доставките и защита на отбранителната тайна и правата върху интелектуалната собственост са надлежно взети предвид.
3. Предвидените в настоящия член финансови разпоредби и правила не се прилагат за ad hoc проекти и програми, посочени в членове 19 и 20.
ГЛАВА IV
AD HOC ПРОЕКТИ ИЛИ ПРОГРАМИ И СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ БЮДЖЕТИ
Член 19
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория А (клауза за отказ) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки или изпълнителният директор могат да представят пред Управителния съвет ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията, който предполага общо участие на участващите държави-членки. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. Всички участващи държави-членки по принцип имат принос. Те уведомяват изпълнителния директор относно своите намерения във връзка с това.
3. Управителният съвет одобрява създаването на ad hoc проект или програма.
4. Управителният съвет, по предложение на изпълнителния директор или на участваща държава-членка, може да вземе решение да сформира комитет за надзор на управлението и изпълнението на ad hoc проект или програма. Комитетът е съставен от делегати от всяка допринасяща държава-членка и от представител на Комисията, ако Съюзът има финансов принос за проекта или програмата. Решението на Управителния съвет уточнява мандата на комитета и срока, за който ще действа.
5. За всеки ad hoc проект или програма допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват:
а)
правилата, регулиращи управлението на проекта или програмата;
б)
при необходимост свързания с проекта или програмата ad hoc бюджет, формулата за разпределение на вноските и необходимите правила за изпълнение;
в)
участието на трети страни в комитета по параграф 4. Тяхното участие не засяга независимостта на Съюза при вземане на решения.
6. Когато Съюзът има финансов принос за ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграф 5 при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз.
Член 20
Одобряване на ad hoc проекти или програми категория Б (клауза за участие) и свързаните с тях ad hoc бюджети
1. Една или повече участващи държави-членки могат да уведомят Управителния съвет, че възнамеряват да създадат ad hoc проект или програма в рамките на компетентност на Агенцията и при необходимост свързан с тях ad hoc бюджет. Управителният съвет се уведомява относно ad hoc бюджета във връзка с предложения проект или програма, ако има такъв, относно необходимите човешки ресурси за проекта или програмата, ако е приложимо, и относно потенциалния финансов принос на трети страни.
2. С оглед на осигуряването на максимални възможности за сътрудничество, всички участващи държави-членки получават своевременно информация за ad hoc проекта или програмата, включително за основанието, на което участието може евентуално да се разшири, за да може всяка участваща държава да заяви интерес за присъединяване. Освен това инициаторът (инициаторите) на проекта или програмата полагат усилия да разширят членството си колкото е възможно. Участието се определя от инициаторите за всеки конкретен случай.
3. Впоследствие ad hoc проектът или програмата се разглежда като проект или програма на Агенцията, освен ако Управителният съвет не реши друго в едномесечен срок от получаването на посочената в параграф 1 информация.
4. Всяка участваща държава-членка, която на по-късен етап изяви желание за участие в ad hoc проект или програма, уведомява допринасящите държави-членки за своите намерения. В двумесечен срок от получаването на уведомлението допринасящите държави-членки вземат решение за участието на съответната държава-членка, като имат предвид основанието, посочено при информирането на държавите-членки за проекта или програмата.
5. Допринасящите държави-членки вземат решенията, необходими за създаването и изпълнението на ad hoc проект или програма и за свързания с тях бюджет, когато е необходимо. Когато Съюзът има финансов принос в такъв проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по настоящия параграф при пълно спазване на процедурите за вземане на решения, приложими за общия бюджет на Европейския съюз. Допринасящите държави-членки информират Управителния съвет по целесъобразност за развитието във връзка с такъв проект или програма.
Член 21
Вноски от общия бюджет на Европейския съюз в ad hoc бюджети
В ad hoc бюджети, предвидени за ad hoc проекти или програми по членове 19 и 20, могат да се правят вноски от общия бюджет на Европейския съюз.
Член 22
Участие на трети страни
1. Трети страни могат да имат финансово участие в конкретни ad hoc проекти или програми, създадени в съответствие с член 19 или 20, и в свързаните с тях бюджети. Управителният съвет, с квалифицирано мнозинство, одобрява при необходимост ad hoc договорености между Агенцията и третите страни за всеки конкретен проект или програма.
2. За проектите по член 19 допринасящите държави-членки, заседаващи в рамките на Управителния съвет, одобряват необходимите ред и условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
3. За проектите по член 20 допринасящите държави-членки вземат решения за всички необходими условия във връзка с финансовия принос на съответните трети страни.
4. Когато Съюзът има финансов принос в ad hoc проект или програма, Комисията участва във вземането на решенията по параграфи 2 и 3.
ГЛАВА V
ОТНОШЕНИЯ С КОМИСИЯТА
Член 23
Включване в дейността на Агенцията
1. Комисията е член на Управителния съвет без право на глас и е изцяло включена в дейността на Агенцията.
2. Комисията може също да участва в проекти и програми на Агенцията.
3. Агенцията установява необходимите административни договорености и работни отношения с Комисията, по-конкретно по отношение на обмена на експертен опит и консултации в областите, където дейностите на Съюза имат отношение към мисиите на Агенцията и дейностите на Агенцията са свързани с тези на Съюза.
4. Между Агенцията и Комисията или между допринасящите държави-членки и Комисията по взаимно съгласие се договарят за всеки конкретен случай необходимите условия за покриване на вноски от общия бюджет на Европейския съюз съгласно членове 15 и 21.
ГЛАВА VI
ОТНОШЕНИЯ С ТРЕТИ ДЪРЖАВИ, ОРГАНИЗАЦИИ И ОБРАЗУВАНИЯ
Член 24
Административни договорености и други въпроси
1. За целите на изпълнението на мисията си Агенцията може да сключва административни договорености с трети държави, организации и образувания. Договореностите обхващат, по-специално:
а)
принципа на взаимоотношенията между Агенцията и третата страна;
б)
предоставянето на консултации по въпроси, свързани с дейността на Агенцията;
в)
въпроси, свързани със сигурността.
При сключването на тези договорености Агенцията зачита единната институционална рамка и независимостта на ЕС при вземане на решения. Всяка договореност се сключва от Управителния съвет с единодушното одобрение на Съвета.
2. Агенцията развива тесни работни отношения с членовете на OCCAR и страните по рамковото споразумение „Писмо за намеренията“, с оглед на евентуалното им включване в работата или на навременното усвояване на техните принципи и практики, по целесъобразност и взаимно съгласие.
3. Чрез прилагането на процедурите на механизма за развитие на способностите се осигурява реципрочност по отношение на прозрачността и последователно развитие в областта на способностите. Други работни отношения между Агенцията и съответните органи на НАТО се определят чрез административните договорености по параграф 1 при пълно зачитане на установената рамка на сътрудничество и посредством консултации между ЕС и НАТО.
4. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с организации и образувания, различни от посочените в параграфи 2 и 3, за да се улесни евентуалното участие в проектите и програмите.
5. В рамките на договореностите по параграф 1, Агенцията има право да установява работни отношения с трети държави, за да се улесни евентуалното участие в проекти и програми.
6. На бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, се осигурява възможно най-голяма прозрачност по отношение на конкретните проекти и програми на Агенцията с оглед на евентуалното им участие, когато е целесъобразно. За тази цел се сформира консултативен комитет, който играе ролята на форум за обмен на мнения и информация по въпроси от общ интерес, попадащи в обхвата на мисията на Агенцията. Той се председателства от изпълнителния директор или негов представител. Консултативният комитет включва по един представител от всяка участваща държава-членка и представител на Комисията, както и представители на бившите членове на Западноевропейската група по въоръженията, които не членуват в ЕС, в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
7. Други държави-членки на НАТО, които не членуват в ЕС, могат по тяхна молба да участват в консултативния комитет по параграф 6 в съответствие с условията, които бъдат договорени с тях.
8. Консултативният комитет по параграф 6 може да служи и като форум за диалог с трети страни по конкретни въпроси от взаимен интерес в рамките на компетентност на Агенцията и може да осигурява пълната информираност на членовете по развоя на събитията от общ интерес и по възможностите за бъдещо сътрудничество.
ГЛАВА VII
ДРУГИ РАЗПОРЕДБИ
Член 25
Привилегии и имунитети
Привилегиите и имунитетите на изпълнителния директор и на служителите на Агенцията са предвидени в Решението на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета относно привилегиите и имунитетите, предоставени на Европейската агенция по отбраната и на нейните служители, от 10 ноември 2004 г.
Привилегиите и имунитетите на Агенцията са предвидени в Протокол (№ 7) за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 26
Клауза за преразглеждане
Не по-късно от 14 юли 2014 г. ръководителят на Агенцията представя пред Управителния съвет доклад за изпълнението на настоящото решение с оглед евентуалното му преразглеждане от Съвета.
Член 27
Юридическа отговорност
1. Договорната отговорност на Агенцията се регламентира от приложимото за съответния договор законодателство.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да се произнася по силата на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Агенцията договор.
3. Личната отговорност на служителите по отношение на Агенцията се определя от съответните правила, приложими за Агенцията.
Член 28
Достъп до документи
Правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (6) се прилага за документите, съхранявани от Агенцията.
Член 29
Сигурност
1. Агенцията прилага разпоредбите на Съвета относно сигурността, приети с Решение 2001/264/ЕО на Съвета (7).
2. Агенцията гарантира необходимата сигурност във външните комуникации.
Член 30
Езиков режим
Езиковият режим на Агенцията се определя от Съвета с единодушие.
Член 31
Отмяна на Съвместно действие 2004/551/ОВППС
Настоящото решение отменя и заменя Съвместно действие 2004/551/ОВППС за създаването на Европейска агенция по отбрана.
Член 32
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.
PADOMES LĒMUMS 2011/411/KĀDP
(2011. gada 12. jūlijs),
ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. un 45. pantu,
tā kā:
(1)
Eiropas Aizsardzības aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) tika izveidota ar Padomes Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (1) (turpmāk “Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP”), un tās uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot Savienības aizsardzības potenciālās iespējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt Eiropas drošības un aizsardzības politiku.
(2)
Eiropas Drošības stratēģijā, ko 2003. gada 12. decembrī ir apstiprinājusi Eiropadome, aizsardzības aģentūras izveide ir atzīta par nozīmīgu soli elastīgāku un efektīvāku Eiropas militāro resursu attīstībā.
(3)
2008. gada 11. decembra ziņojumā par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu ir apstiprināts, ka Aģentūrai ir galvenā nozīme kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) būtiskāko aizsardzības spēju veidošanā.
(4)
Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj, lai ņemtu vērā ar Lisabonas Līgumu izdarītos grozījumus Līgumā par Eiropas Savienību (LES).
(5)
LES 45. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu, kurā nosaka Aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un kurā būtu jāņem vērā dalībvalstu efektīvas dalības līmenis Aģentūras darbībās.
(6)
Aģentūrai būtu jāsniedz ieguldījums kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP), jo īpaši KDAP, īstenošanā.
(7)
Aģentūras struktūrai vajadzētu būt tādai, lai tā varētu reaģēt uz Savienības un tās dalībvalstu operacionālajām vajadzībām KDAP jomā un - ja nepieciešams uzdevumu izpildē - cieši sadarboties ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām.
(8)
Aģentūrai būtu jāizveido ciešas darba attiecības ar jau esošiem pasākumiem, grupējumiem un organizācijām, piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar Nodomu protokola pamatnolīgumu (turpmāk “LoI pamatnolīgums”), kā arī ar Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA).
(9)
Saskaņā ar LES 18. panta 2. punktu Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vajadzētu būt vienai no galvenajām lomām Aģentūrā un būtu jānodrošina vajadzīgā saikne starp Aģentūru un Padomi.
(10)
Padomei, veicot politisku uzraudzību un veidojot politiku, būtu jādod pamatnostādnes Aģentūrai.
(11)
Ņemot vērā to būtību, gan Aģentūras finanšu shēmas pieņemšana, kā minēts 4. panta 4. punktā, gan administratīvo pasākumu noslēgšana starp Aģentūru un trešām valstīm, organizācijām un struktūrām ir jāapstiprina Padomei, lēmumu pieņemot vienprātīgi.
(12)
Pieņemot pamatnostādnes un lēmumus attiecībā uz Aģentūras darbību, Padomei būtu jātiekas aizsardzības ministru līmenī.
(13)
Jebkuras Padomes pieņemtas pamatnostādnes vai lēmumi, kuri attiecas uz Aģentūras darbību, būtu jāsagatavo saskaņā ar LESD 240. pantu.
(14)
Būtu jāpaliek neskartai Padomes darba sagatavošanas struktūru un padomdevēju struktūru kompetencei, jo īpaši Pastāvīgo pārstāvju komitejas kompetencei saskaņā ar LESD 240. pantu, Politikas un drošības komitejas (PDK) kompetencei saskaņā ar LES 38. pantu un ES Militārās komitejas (ESMK) kompetencei.
(15)
Izstrādājot Padomes lēmumus, kas attiecas uz Aģentūru, valstu bruņojuma jomas vadītājiem, aizsardzības spēju jomas vadītājiem, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītājiem un aizsardzības politikas jomas vadītājiem būtu jāsaņem ziņojumi un jādod ieguldījums viņu kompetencē esošu jautājumu risināšanā.
(16)
Aģentūrai vajadzētu būt tādam tiesību subjektam, lai tā varētu veikt savus uzdevumus un sasniegt savus mērķus, vienlaikus saglabājot ciešu saikni ar Padomi un pilnīgi ievērojot Eiropas Savienības un tās iestāžu atbildības jomas.
(17)
Būtu jānodrošina, ka Aģentūras pārvaldītajos budžetos noteiktos gadījumos var veikt iemaksas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai segtu izdevumus, kas nav administratīvie izdevumi, pilnībā ievērojot noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus, kas attiecas uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, tostarp LES 41. panta 2. punktu.
(18)
Lai gan Aģentūrā var iesaistīties visas dalībvalstis, tai būtu arī jānodrošina iespēja konkrētām dalībvalstu grupām izveidot ad hoc projektus vai programmas.
(19)
Ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi atbilstīgi LES 42. panta 6. punktam un 46. pantam un atbilstīgi LES un LESD pievienotajam 10. protokolam par pastāvīgu strukturētu sadarbību, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu, Aģentūrai būtu jāatbalsta pastāvīgas strukturētas sadarbības īstenošana.
(20)
Aģentūrai vajadzētu būt lēmumu pieņemšanas procedūrām, kas tai ļautu efektīvi pildīt savus pienākumus, vienlaikus ievērojot iesaistīto dalībvalstu drošības un aizsardzības politiku.
(21)
Aģentūrai būtu jāpilda savi uzdevumi, pilnībā ievērojot LES 40. pantu.
(22)
Aģentūrai būtu jādarbojas, pilnībā ievērojot Padomes drošības standartus un noteikumus.
(23)
Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Tāpēc Dānijai šis lēmums nebūs būt saistošs,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
I NODAĻA
AĢENTŪRAS IZVEIDE, UZDEVUMS UN PIENĀKUMI
1. pants
Izveide
1. Aģentūra aizsardzības potenciālo iespēju attīstības, pētniecības, iegādes un bruņojuma jomā (turpmāk “Eiropas Aizsardzības aģentūra” vai “Aģentūra”), kas sākotnēji izveidota ar Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP, un turpina darbu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.
2. Aģentūra darbojas Padomes pakļautībā, atbalstot KĀDP un KDAP, vienotā Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un neskarot ES iestāžu un Padomes struktūru atbildību. Aģentūras uzdevums neskar Savienības kompetenci, tādējādi pilnībā ievērojot LES 40. pantu.
3. Aģentūra ir atvērta visām dalībvalstīm, kas vēlas tajā darboties. Dalībvalstis, kuras šā lēmuma pieņemšanas laikā jau darbojas Aģentūrā, turpina būt iesaistītās dalībvalstis.
4. Jebkura dalībvalsts, kas vēlas iesaistīties Aģentūras darbā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā vai kas vēlas no Aģentūras izstāties, paziņo par savu nodomu Padomei un informē AP. Visus vajadzīgos šādas iesaistīšanās vai izstāšanās tehniskos un finanšu noteikumus nosaka 8. pantā minētā valde.
5. Aģentūras mītne atrodas Briselē.
2. pants
Uzdevums
1. Aģentūras uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot ES aizsardzības spējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt KDAP, kāda tā ir šobrīd un tiks veidota turpmāk.
2. Aģentūra apzina operacionālās vajadzības, sekmē pasākumus to nodrošināšanai, veicina aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai nepieciešamo pasākumu noteikšanu un, vajadzības gadījumā, to īstenošanu, piedalās Eiropas aizsardzības spēju un bruņojuma politikas noteikšanā un palīdz Padomei izvērtēt militāro spēju uzlabošanos.
3. Aģentūras uzdevums neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.
3. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
a)
“iesaistītās dalībvalstis” ir tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas darbojas Aģentūrā,
b)
“dalībvalstis, kas dod ieguldījumu” ir tās iesaistītās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas dod ieguldījumu kādā konkrētā Aģentūras projektā vai programmā.
4. pants
Politiskā uzraudzība un kārtība, kādā iesniedz ziņojumus Padomei
1. Aģentūra darbojas ar Padomes pilnvarojumu un tās politiskajā uzraudzībā, regulāri sniedzot tai ziņojumus un regulāri saņemot no tās pamatnostādnes.
2. Aģentūra regulāri ziņo Padomei par savām darbībām un jo īpaši:
a)
katru gadu novembrī iesniedz Padomei ziņojumu par Aģentūras darbībām attiecīgajā gadā un informē par Aģentūras nākamā gada darba programmas un budžetu elementiem;
b)
ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, vismaz reizi gadā sniedz Padomei informāciju par ieguldījumu, ko Aģentūra devusi izvērtēšanas darbībās saistībā ar pastāvīgu strukturētu sadarbību, kā minēts 5. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā.
Aģentūra laikus informē Padomi par būtiskiem jautājumiem, kas iesniedzami valdei lēmumu pieņemšanai.
3. Padome, apspriedusies ar PDK vai citu attiecīgu kompetentu Padomes struktūru, ar vienprātīgu lēmumu reizi gadā sniedz pamatnostādnes attiecībā uz Aģentūras darbu, jo īpaši saistībā ar tās darba programmu. Aģentūras darba programmu izveido saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm.
4. Padome katru gadu ar vienprātīgu lēmumu apstiprina Aģentūras finanšu shēmu nākamajiem trim gadiem. Minētajā finanšu shēmā tiek izklāstītas saskaņotas prioritātes, kas attiecas uz Aģentūras trīs gadu darba plānu, un ar to nosaka juridiski saistošu maksimālo apjomu pirmajam gadam un plānotos skaitļus otrajam un trešajam gadam. Aģentūra katru gadu, vēlākais, 31. martā iesniedz izskatīšanai valdē finanšu shēmas projektu un ar to saistīto darba plānu.
5. Aģentūra var sniegt Padomei un Komisijai ieteikumus, ja tas vajadzīgs Aģentūras uzdevuma izpildei.
5. pants
Funkcijas un pienākumi
1. Pildot savas funkcijas un pienākumus, Aģentūra ievēro Savienības un ES iestāžu citu kompetenci.
2. Aģentūras funkciju un uzdevumu izpilde neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.
3. Ievērojot pakļautību Padomei, Aģentūrai ir šādi uzdevumi:
a)
palīdzēt noteikt mērķus, kas dalībvalstīm jāsasniedz militāro spēju jomā, un novērtēt to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, jo īpaši:
i)
kopā ar kompetentajām Padomes struktūrām, tostarp ESMK, un izmantojot, inter alia, Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku mehānismu, apzinot ES turpmākās vajadzības aizsardzības spēju jomā;
ii)
koordinējot to, kā tiek īstenots spēju attīstības plāns un ikviens turpmāks plāns;
iii)
atbilstīgi dalībvalstu apstiprinātiem kritērijiem izvērtējot to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, inter alia, izmantojot spēju attīstības plāna procesu un Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku instrumentu;
b)
sekmēt operatīvo vajadzību saskaņošanu un efektīvu, atbilstīgu iepirkumu metožu pieņemšanu, jo īpaši:
i)
veicinot un koordinējot militāro prasību saskaņošanu;
ii)
veicinot rentablu un efektīvu iepirkumu, apzinot un izplatot labāko pieredzi;
iii)
nodrošinot novērtējumu finanšu prioritātēm aizsardzības spēju attīstīšanas un iegūšanas jomā;
c)
ierosināt daudzpusējus projektus, lai sasniegtu mērķus militāro spēju jomā, nodrošināt dalībvalstu īstenoto programmu koordināciju un īpašu sadarbības programmu pārvaldību, jo īpaši:
i)
sekmējot un ierosinot jaunus daudzpusējas sadarbības projektus;
ii)
nosakot un ierosinot sadarbību operatīvajā jomā;
iii)
koordinējot jau esošas programmas, ko īsteno dalībvalstis;
iv)
pēc dalībvalstu lūguma uzņemoties atbildību par konkrētu programmu pārvaldību;
v)
pēc dalībvalstu lūguma izstrādājot programmas, ko pārvaldītu, izmantojot OCCAR vai citus atbilstīgus instrumentus;
d)
atbalstīt aizsardzības tehnoloģiju izpēti, kā arī koordinēt un plānot kopīgus pētījumus un tehnisku risinājumu izpēti atbilstīgi nākotnes operacionālajām vajadzībām, jo īpaši:
i)
veicinot, vajadzības gadījumā saistībā ar Kopienas pētniecības darbībām, tādu pētniecību, kas spētu nodrošināt turpmākas ar aizsardzības un drošības spējām saistītas vajadzības, un tādējādi stiprināt Eiropas rūpniecisko un tehnisko potenciālu šajā jomā;
ii)
efektīvāk sekmējot mērķtiecīgus kopīgus pētījumus un tehnoloģijas aizsardzības jomā;
iii)
ar pētījumu un projektu starpniecību sekmējot pētniecību un tehnoloģijas aizsardzības jomā;
iv)
pārraugot pētniecības un tehnoloģiju līgumus aizsardzības jomā;
v)
sadarbībā ar Komisiju maksimāli uzlabojot ar aizsardzības un civilo vai aizsardzības pētniecības programmu savstarpēju papildināmību un sinerģiju;
e)
palīdzēt noteikt un, vajadzības gadījumā, īstenot jebkuru derīgu pasākumu aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai un militāro izdevumu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši:
i)
palīdzot izveidot starptautiskā vidē konkurētspējīgu Eiropas aizsardzības ekipējuma tirgu, neskarot iekšējā tirgus noteikumus un Komisijas kompetenci minētajā jomā;
ii)
izstrādājot atbilstīgu politiku un stratēģijas, apspriežoties ar Komisiju un attiecīgās rūpniecības nozares pārstāvjiem;
iii)
apspriežoties ar Komisiju, Aģentūras uzdevumos iekļaut to, lai panāktu attiecīgu procedūru izstrādi un saskaņošanu ES mērogā;
f)
ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, atbalstīt minēto sadarbību, jo īpaši:
i)
sekmējot būtiskākās kopējās vai Eiropas spēju attīstības iniciatīvas;
ii)
palīdzot regulāri novērtēt iesaistīto dalībvalstu ieguldījumu attiecībā uz spējām, jo īpaši ieguldījumu, kas dots saskaņā ar kritērijiem, kuri jāizveido, inter alia pamatojoties uz 2. pantu LES un LESD pievienotajā 10. protokolā par pastāvīgu strukturētu sadarbību, un vismaz reizi gadā ziņojot par to.
6. pants
Tiesību subjekta statuss
Aģentūrai ir tāds tiesību subjekta statuss, kas vajadzīgs tās funkciju veikšanai un mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis nodrošina to, ka Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko attiecīgo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Aģentūra var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. Aģentūrai ir tiesības slēgt līgumus ar privātām vai publiskām struktūrām vai organizācijām.
II NODAĻA
AĢENTŪRAS STRUKTŪRA UN PERSONĀLS
7. pants
Aģentūras vadītājs
1. Aģentūras vadītājs ir Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par Aģentūras vispārējo organizāciju un darbību, un nodrošina to, ka izpilddirektors, kas sniedz ziņojumus Aģentūras vadītājam, īsteno Padomes sniegtās pamatnostādnes un valdes lēmumus.
3. Aģentūras vadītājs sniedz Padomei Aģentūras ziņojumus, kā noteikts 4. panta 2. punktā.
4. Aģentūras vadītājs atbild par administratīvu pasākumu saskaņošanu ar trešām valstīm un citām organizācijām, grupējumiem vai struktūrām saskaņā ar valdes sniegtajiem norādījumiem. Saskaņā ar valdes apstiprinātiem pasākumiem Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par pienācīgu darba attiecību nodibināšanu ar tiem.
8. pants
Valde
1. Aģentūras lēmējinstance ir valde, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts, kas ir pilnvarots valdības vārdā uzņemties saistības, un viens Komisijas pārstāvis. Valde darbojas saskaņā ar Padomes sniegtajām pamatnostādnēm.
2. Valdē tiekas iesaistīto dalībvalstu aizsardzības ministri vai to pārstāvji. Katru gadu valde notur vismaz divas aizsardzības ministru sanāksmes.
3. Aģentūras vadītājs sasauc un vada valdes sanāksmes. Aģentūras vadītājs sasauc sanāksmi viena mēneša laikā, ja kāda iesaistītā dalībvalsts to lūdz.
4. Aģentūras vadītājs var deleģēt pilnvaras vadīt aizsardzības ministru pārstāvju līmeņa valdes sanāksmes.
5. Valde var sanākt īpašos sastāvos (piemēram, valstu bruņojuma jomas vadītāji, aizsardzības spēju vadītāji, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītāji vai aizsardzības politikas jomas vadītāji).
6. Valdes sanāksmēs piedalās:
a)
10. pantā minētais Aģentūras izpilddirektors vai viņa pārstāvis;
b)
ESMK priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis;
c)
Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pārstāvji.
7. Kopējas ieinteresētības jautājumos valde var nolemt uzaicināt:
a)
NATO ģenerālsekretāru vai viņa ieceltu pārstāvi;
b)
vadītājus/priekšsēdētājus citiem pasākumiem, grupējumiem vai organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar Aģentūras darbību (piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, kā arī OCCAR un EKA);
c)
vajadzības gadījumā, citu trešo personu pārstāvjus.
9. pants
Valdes pienākumi un pilnvaras
1. Saskaņā ar 4. panta 1. punktā minētajām Padomes sniegtajām pamatnostādnēm valde:
a)
apstiprina Padomei iesniedzamos ziņojumus;
b)
pamatojoties uz Aģentūras vadītāja iesniegtu projektu, un ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī, apstiprina Aģentūras darba programmu nākamajam gadam;
c)
ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī apstiprina Aģentūras vispārējo budžetu, iekļaujoties Padomes noteiktajā Aģentūras finanšu shēmā;
d)
apstiprina Aģentūras ad hoc projektu vai programmu izveidi saskaņā ar 19. pantu;
e)
ieceļ izpilddirektoru un ne vairāk kā divus viņa vietniekus;
f)
pieņem lēmumu, ka viena vai vairākas dalībvalstis saskaņā ar 17. pantu uztic Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošo darbību administratīvo un finanšu pārvaldību;
g)
apstiprina jebkādus ieteikumus Padomei vai Komisijai;
h)
pieņem Aģentūras reglamentu;
i)
var grozīt Aģentūras vispārējā budžeta izpildes finanšu noteikumus;
j)
var grozīt noteikumus un normas, kas piemērojami attiecībā uz līgumdarbiniekiem un valstu norīkotiem ekspertiem;
k)
nosaka 1. panta 4. punktā minētos tehniskos un finanšu noteikumus attiecībā uz dalībvalstu iesaistīšanos vai izstāšanos;
l)
pieņem norādījumus par Aģentūras vadītāja veiktu administratīvu pasākumu saskaņošanu;
m)
apstiprina 22. panta 1. punktā izklāstītos ad hoc pasākumus;
n)
paredz administratīvus pasākumus starp Aģentūru un trešām personām, kā minēts 24. panta 1. punktā;
o)
apstiprina gada pārskatus un bilanci;
p)
pieņem visus citus attiecīgos lēmumus, kas saistīti ar Aģentūras uzdevumu izpildi.
2. Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Valde pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu. Iesaistīto dalībvalstu balsis vērtē saskaņā ar LES 16. panta 4. un 5. punktu. Balsošanā piedalās tikai iesaistīto dalībvalstu pārstāvji.
3. Ja kāds no iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem valdē paziņo, ka svarīgu un pamatotu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts politiku, viņš vēlas iebilst pret kāda lēmuma pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, balsošana nenotiek. Šis pārstāvis var ar Aģentūras vadītāja starpniecību nodot lietu Padomei, lai tā pēc vajadzības sniegtu valdei pamatnostādnes. Arī valde ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt nodot lietu izskatīšanai Padomei. Padome lēmumu pieņem vienprātīgi.
4. Pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma valde var nolemt izveidot:
a)
valdes administratīvo un budžeta lēmumu sagatavošanas komitejas, kuras veido iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un viens Komisijas pārstāvis;
b)
komitejas, kas specializējas konkrētos jautājumos, kuri ir Aģentūras kompetencē. Minēto komiteju sastāvā ir iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un, ja vien valde nelemj citādi, viens Komisijas pārstāvis.
Lēmumā par šādu komiteju izveidi nosaka to pilnvaras un darbības ilgumu.
10. pants
Izpilddirektors
1. Izpilddirektoru un viņa vietnieku (vietniekus) uz trim gadiem amatā ieceļ valde pēc Aģentūras vadītāja priekšlikuma. Valde var pagarināt šo termiņu par diviem gadiem. Izpilddirektors un ne vairāk kā divi viņa vietnieki darbojas Aģentūras vadītāja pakļautībā un saskaņā ar valdes lēmumiem.
2. Izpilddirektors ar vietnieka (vietnieku) palīdzību veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Aģentūras darba lietderību un efektivitāti. Izpilddirektors ir atbildīgs par funkcionālo nodaļu pārraudzību un koordinēšanu, lai nodrošinātu to veiktā darba vispārējo saskaņotību. Izpilddirektors ir Aģentūras personāla vadītājs.
3. Izpilddirektors atbild par:
a)
aģentūras gada darba programmas īstenošanas nodrošināšanu;
b)
valdes darba sagatavošanu, jo īpaši par Aģentūras gada darba programmas projektu;
c)
valdei iesniedzamā gada vispārējā budžeta projekta sagatavošanu;
d)
valdei iesniedzamā trīs gadu darba plāna sagatavošanu;
e)
Padomei iesniedzamās trīs gadu finanšu shēmas sagatavošanu;
f)
ciešas sadarbības nodrošināšanu ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām, jo īpaši ar PDK un ESMK, kā arī informācijas sniegšanu tām;
g)
šā lēmuma 4. panta 2. punktā minēto ziņojumu sagatavošanu;
h)
ieņēmumu un izdevumu pārskata sagatavošanu un Aģentūras vispārējā budžeta un Aģentūrai uzticēto ad hoc projektu vai programmu budžetu izpildi;
i)
aģentūras ikdienas vadīšanu;
j)
visiem drošības aspektiem;
k)
visiem ar personālu saistītiem jautājumiem.
4. Izpilddirektors ir pilnvarots noslēgt līgumus un pieņemt darbā personālu saskaņā ar Aģentūras darba plānu un vispārējo budžetu. Izpilddirektors ir pilnvarotā amatpersona, kas ir atbildīga par Aģentūras pārvaldīto budžetu īstenošanu.
5. Izpilddirektors atskaitās valdei.
6. Izpilddirektors ir Aģentūras likumīgais pārstāvis.
11. pants
Personāls
1. Aģentūras personāls, tostarp izpilddirektors, ir līgumdarbinieki un štata darbinieki, kurus izraugās no visu iesaistīto dalībvalstu kandidātiem, nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību, kā arī no ES iestādēm. Izpilddirektors izraugās Aģentūras personālu uz attiecīgo zināšanu un pieredzes pamata un ar godprātīga un pārredzama konkursa starpniecību. Izpilddirektors laikus publicē detalizētu informāciju par visām brīvajām darbavietām, kā arī ar atlases procesu saistītos kritērijus. Visos gadījumos pieņemšanai darbā jānotiek tā, lai Aģentūrai nodrošinātu augstākajam spēju un prasmes līmenim atbilstīgus personāla pakalpojumus.
2. Aģentūras vadītājs, apspriežoties ar valdi, pēc izpilddirektora priekšlikuma ieceļ amatā Aģentūras personālu augstākās vadības līmenī un atjauno tā līgumus.
3. Aģentūras personālu veido:
a)
personāls, kuru Aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kuru izraugās no iesaistīto dalībvalstu valstspiederīgajiem. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (2). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;
b)
valstu eksperti, kurus iesaistītās dalībvalstis norīko vai nu amatos Aģentūras organizatoriskajā struktūrā, vai arī lai veiktu īpašus uzdevumus vai īstenotu īpašus projektus. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (3). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;
c)
Savienības ierēdņi, kas ir norīkoti darbam Aģentūrā uz noteiktu laiku un/vai īpašu uzdevumu veikšanai vai projektu īstenošanai pēc vajadzības.
4. Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir visas domstarpības, kas rodas starp Aģentūru un ikvienu personu, uz kuru var attiekties Aģentūras personālam piemērojamie noteikumi.
III NODAĻA
BUDŽETA UN FINANŠU NOTEIKUMI
12. pants
Budžeta principi
1. Budžeti, kas ir izstrādāti euro, ir akti, ar kuriem nosaka un apstiprina visus Aģentūras pārvaldītos ieņēmumus un izdevumus katram finanšu gadam.
2. Budžetā iegrāmatotās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.
3. Katrā budžetā ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā. Visus ieņēmumus un izdevumus attiecīgajā budžetā iegrāmato pilnā apjomā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.
4. Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.
5. Saistību apropriācijas sedz kārtējā finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas. Tomēr var uzņemties vispārējas saistības vai saistības gada maksājumu veidā. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.
6. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības. Maksājumus iegrāmato kontos, pamatojoties uz budžeta saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.
7. Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgajā finanšu gadā.
8. Ieņēmumus nevar izmantot, nedz izdevumus veikt citādi, kā vien piešķirot tiem budžeta pozīciju un ievērojot tur iekļauto apropriāciju maksimālo apjomu.
9. Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu.
13. pants
Vispārējais budžets
1. Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 31. martam valdei iesniedz vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, ievērojot finanšu shēmā paredzētos plānotos skaitļus.
2. Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz valdei vispārējā budžeta projektu. Budžeta projekts ietver:
a)
apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai:
i)
segtu Aģentūras darbības, personāla un sanāksmju izmaksas;
ii)
lai maksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši darbības analīzi, kas ir nepieciešama Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības pētniecības un tehnoloģiju jomā visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam, jo īpaši tehniskus pētījumus un priekšizpētes pasākumus;
b)
to ieņēmumu prognozi, kuri vajadzīgi, lai segtu izdevumus.
3. Valde nodrošina to, ka 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās apropriācijas veido nozīmīgu daļu no kopējām 2. punktā minētajām apropriācijām. Apropriācijas atbilst faktiskajām vajadzībām un ļauj Aģentūrai darboties operatīvi.
4. Vispārējā budžeta projektam pievieno sīki izstrādātu štatu sarakstu un sīki izstrādātus pamatojumus.
5. Valde vienprātīgi var nolemt, ka vispārējā budžeta projekts sedz arī kāda konkrēta projekta vai programmas izmaksas, ja skaidri redzams, ka tas kalpo visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam.
6. Apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, vajadzības gadījumā tās sīkāk iedalot pantos, grupējot izdevumus pēc veida vai mērķa.
7. Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas var iegrāmatot, ja ir nopietns pamats šaubīties par vajadzīgo apropriāciju apjomu vai iegrāmatoto apropriāciju izpildes jomu.
8. Ieņēmumi ir:
a)
aģentūras darbā iesaistīto dalībvalstu iemaksas, kuras aprēķina, pamatojoties uz nacionālā kopienākuma (NKI) skalu;
b)
citi ieņēmumi.
Vispārējā budžeta projektā izveido pozīcijas, kur kārtot iezīmētos ieņēmumus un, kad vien iespējams, norāda paredzētās summas.
9. Valde pieņem vispārējā budžeta projektu līdz katra gada 31. decembrim, ievērojot Aģentūras finanšu shēmu. To darot, valdes priekšsēdētājs ir Aģentūras vadītājs vai Aģentūras vadītāja iecelts pārstāvis, vai Aģentūras vadītājs uzaicinātais valdes loceklis. Izpilddirektors paziņo, ka budžets ir pieņemts un dara to zināmu iesaistītajām dalībvalstīm.
10. Ja finanšu gada sākumā vispārējā budžeta projekts vēl nav pieņemts, tad katru mēnesi ikvienā budžeta nodaļā vai citā apakšnodaļā drīkst iztērēt summu, kas nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no iepriekšējā finanšu gada budžeta apropriācijām. Šie noteikumi Aģentūrai tomēr nedod iespēju saņemt apropriācijas, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no summas, kuru paredz topošais vispārējā budžeta projekts. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var atļaut veikt izdevumus, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu, ja budžeta apropriāciju kopapjoms attiecīgajam finanšu gadam nepārsniedz iepriekšējā finanšu gada kopapjomu. Izpilddirektors var pieprasīt veikt iemaksas, kas vajadzīgas, lai segtu ar šo noteikumu atļautās apropriācijas; šīs iemaksas ir veicamas 30 dienu laikā no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.
14. pants
Budžeta grozījumi
1. Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzami apstākļi, izpilddirektors var iesniegt budžeta grozījumu projektu, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus.
2. Budžeta grozījuma projektu izstrādā, ierosina un pieņem, un par to paziņo saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro vispārējam budžetam, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus. Valde pieņem lēmumus, ņemot vērā to steidzamību.
3. Gadījumā, ja finanšu shēmā paredzētās robežas atzītu par nepietiekamām ārkārtēju un neparedzamu apstākļu dēļ, pilnībā ņemot vērā arī 13. panta 2. un 3. punktā izklāstītos noteikumus, valde, pieņemot vienprātīgu lēmumu, iesniedz Padomei pieņemšanai paredzētos budžeta grozījumus.
15. pants
Iezīmētie ieņēmumi
1. Aģentūra kā īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus var savā vispārējā budžetā saņemt finanšu iemaksas, lai segtu izmaksas, kas nav 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētās izmaksas:
a)
no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pilnībā ievērojot tam piemērojamos noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus;
b)
no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām trešām personām.
2. Iezīmētos ieņēmumus var izlietot tikai tam īpašajam mērķim, kam tie piešķirti.
16. pants
Iemaksas un atmaksājumi
1. Iemaksu apjoma noteikšana, ja ir piemērojama NKI skala
a)
Ja ir piemērojama NKI skala, tad iemaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kam jāveic iemaksas, nosaka saskaņā ar LES 41. panta 2. punktā ietverto nacionālā kopprodukta skalu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, ar kuru var to aizstāt.
b)
Dati, ko izmanto, lai aprēķinātu katru iemaksu, ir uzrādīti jaunākajam Eiropas Savienības budžetam pievienotās tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursu veida un pēc dalībvalstīm” ailē “NKI pašu resursi”. Iemaksa, kuras veic katra dalībvalsts, kam iemaksas jāveic, ir proporcionāla attiecīgās dalībvalsts NKI daļai to visu dalībvalstu NKI kopsummā, kurām jāveic iemaksas.
2. Iemaksu veikšanas grafiks
a)
Iemaksas, ar ko paredzēts finansēt Aģentūras vispārējo budžetu, iesaistītās dalībvalstis veic trijos vienādos maksājumos līdz attiecīgā finanšu gada 15. februārim, 15. jūnijam un 15. oktobrim.
b)
Ja pieņem budžeta grozījumus, attiecīgā dalībvalsts vajadzīgās iemaksas veic 60 dienu laikā kopš iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.
c)
Katra dalībvalsts maksā par banku pakalpojumiem, kas attiecas uz tās veiktajām iemaksām.
d)
Ja gada budžets nav apstiprināts līdz novembra beigām, Aģentūra pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma drīkst izdot individuālu provizorisku pieprasījumu, lai šī dalībvalsts veic iemaksas.
17. pants
Izdevumu pārvaldība, ko Aģentūra veic dalībvalstu vārdā
1. Valde pēc izpilddirektora vai dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu, ka dalībvalstis var uzticēt Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošu darbību administratīvo un finanšu pārvaldību.
2. Valde ar lēmumu var pilnvarot Aģentūru slēgt līgumus konkrētu dalībvalstu vārdā. Tā var pilnvarot Aģentūru avansā iekasēt no dalībvalstīm vajadzīgos līdzekļus, lai pildītu noslēgtos līgumus.
18. pants
Budžeta izpilde
1. Padome vienprātīgi ir pieņēmusi Aģentūras vispārējam budžetam piemērojamos finanšu noteikumus (5). Vajadzības gadījumā valde ar vienprātīgu lēmumu šos noteikumus pārskata un groza.
2. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma vajadzības gadījumā pieņem īstenošanas noteikumus par vispārējā budžeta īstenošanu un kontroli, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, neskarot attiecīgos ES noteikumus. Valde jo īpaši nodrošina to, ka pienācīgi tiek ņemta vērā piegādes drošība un prasības sargāt gan aizsardzības noslēpumus, gan intelektuālā īpašuma tiesības.
3. Šajā pantā minētie finanšu noteikumi un normas nav piemērojamas 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem un programmām.
IV NODAĻA
AD HOC PROJEKTI VAI PROGRAMMAS UN AR TĀM SAISTĪTIE BUDŽETI
19. pants
A kategorijas (iespēja atteikt) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana
1. Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis vai izpilddirektors valdei var iesniegt Aģentūras kompetencē esošu ad hoc projektu vai programmu, kas paredz iesaistīto dalībvalstu vispārēju dalību. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kurš ir saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.
2. Līdzekļus iemaksā visas iesaistītās dalībvalstis. Tās informē izpilddirektoru par saviem nodomiem šajā sakarā.
3. Valde apstiprina ad hoc projekta vai programmas izveidi.
4. Valde pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu izveidot komiteju, kas pārraudzītu ad hoc projekta vai programmas pārvaldību un īstenošanu. Komitejā ir pārstāvji no katras dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, un Komisijas pārstāvis, ja projektam vai programmai iemaksu piešķir Savienība. Valdes lēmumā norāda komitejas pilnvaras un darbības termiņu.
5. Valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, saistībā ar ad hoc projektu vai programmu apstiprina:
a)
noteikumus, ar ko reglamentē projekta vai programmas pārvaldību;
b)
ja nepieciešams, ar projektu vai programmu saistīto ad hoc budžetu, iemaksu kritērijus un nepieciešamos īstenošanas noteikumus;
c)
trešo personu dalību 4. punktā minētajā komitejā. To dalība neskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
6. Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 5. punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras.
20. pants
B kategorijas (atļaujoša) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana
1. Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis var informēt valdi, ka tās paredz sākt ad hoc projektu vai programmu, kas ir Aģentūras kompetencē, un vajadzības gadījumā izveidot ar to saistītu ad hoc budžetu. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kas saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, un tai sniedz sīkāku informāciju, ja tā ir būtiska, par šāda projekta vai programmas cilvēkresursiem, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.
2. Lai maksimāli palielinātu sadarbības iespējas, visas iesaistītās dalībvalstis laikus tiek informētas par ad hoc projektu vai programmu, tostarp par pamatu dalības paplašināšanai, lai jebkura iesaistītā dalībvalsts varētu paust savu interesi. Turklāt projekta vai programmas ierosinātājs(-i) uzņemas dalību izvērst tik plašu, cik vien iespējams. Projekta ierosinātāji dalību nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
3. Tad ad hoc projektu vai programmu uzskata par Aģentūras projektu vai programmu, ja vien valde viena mēneša laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas nenolemj citādi.
4. Jebkura iesaistītā dalībvalsts, kas vēlākā posmā izsaka vēlmi piedalīties ad hoc projektā vai programmā, par savu nodomu paziņo dalībvalstīm, kas veikušas ieguldījumus. Dalībvalstis, kas veikušas ieguldījumus, divos mēnešos kopš minētā paziņojuma saņemšanas savā starpā pieņem lēmumu par attiecīgās dalībvalsts dalību, pienācīgi ņemot vērā pamatu, kas izklāstīts, iesaistītās dalībvalstis informējot par konkrēto projektu vai programmu.
5. Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, pieņem ad hoc projekta vai programmas izveidošanai un īstenošanai vajadzīgos lēmumus, un, ja nepieciešams, lēmumus attiecībā uz budžetu, kas saistīts ar konkrēto ad hoc projektu vai programmu. Ja Savienība veic iemaksu šādā projektā vai programmā, Komisija piedalās šajā punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras. Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, vajadzības gadījumā informē valdi par notikumu attīstību saistībā ar šādu projektu vai programmu.
21. pants
Iemaksas ad hoc budžetos no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
No Eiropas Savienības vispārējā budžeta var izdarīt iemaksas ad hoc budžetos, kas izveidoti 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem vai programmām.
22. pants
Trešo personu dalība
1. Trešās personas var izdarīt iemaksas konkrētā ad hoc projektā vai programmā, kas izveidota saskaņā ar 19. vai 20. pantu, un ar to saistītā budžetā. Ja nepieciešams, valde ar kvalificētu balsu vairākumu katram konkrētam projektam vai programmai apstiprina ad hoc pasākumus starp Aģentūru un trešām personām.
2. Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 19. pantu, valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic iemaksas, apstiprina visus nepieciešamos pasākumus ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.
3. Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 20. pantu, dalībvalstis, kas veic iemaksas, pieņem lēmumu par visiem nepieciešamajiem pasākumiem ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.
4. Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 2. un 3. punktā minēto lēmumu pieņemšanā.
V NODAĻA
ATTIECĪBAS AR KOMISIJU
23. pants
Saistība ar Aģentūras darbību
1. Komisija ir valdes locekle bez balsstiesībām un ir pilnībā iesaistīta Aģentūras darbībā.
2. Komisija var arī piedalīties Aģentūras projektos un programmās.
3. Aģentūra nosaka nepieciešamos administratīvos pasākumus un nodibina nepieciešamās darba attiecības ar Komisiju, jo īpaši lai apmainītos ar pieredzi un dotu tai padomus jomās, kurās Savienības darbības ietekmē Aģentūras darbu un kurās Aģentūras darbības ir nozīmīgas saistībā ar Savienības darbībām.
4. Aģentūra un Komisija, savstarpēji vienojoties, vai dalībvalstis, kas veic iemaksas un Komisija, savstarpēji vienojoties, nosaka vajadzīgos pasākumus, lai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta atbilstīgi 15. un 21. pantam segtu iemaksas, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
VI NODAĻA
ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM, ORGANIZĀCIJĀM UN STRUKTŪRĀM
24. pants
Administratīvi pasākumi un citi jautājumi
1. Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Aģentūra var iesaistīties administratīvos pasākumos ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām. Tādi pasākumi ietver:
a)
principus, uz kuriem balstās attiecības starp Aģentūru un trešo personu;
b)
noteikumus konsultācijām par jautājumiem, kas saistīti ar Aģentūras darbību;
c)
drošības jautājumus.
Īstenojot šādus pasākumus, Aģentūra ievēro ES vienoto iestāžu sistēmu un lēmumu pieņemšanas autonomiju. Katru šādu pasākumu pieņem valde pēc tam, kad to vienprātīgi apstiprinājusi Padome.
2. Aģentūra veido ciešas darba attiecības ar attiecīgiem OCCAR elementiem un elementiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, lai - vajadzības gadījumā un savstarpēji vienojoties - attiecīgi inkorporētu šos elementus vai pārņemtu to principus un praksi.
3. Piemērojot spēju attīstības plānā paredzētās procedūras, tiks nodrošināta abpusēja pārredzamība un saskaņota attīstība aizsardzības spēju jomā. Citas Aģentūras un attiecīgo NATO struktūru darba attiecības nosaka ar 1. punktā minēto administratīvo pasākumu, pilnībā ievērojot izveidoto ES un NATO sadarbības un konsultāciju sistēmu.
4. Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar citām organizācijām un struktūrām, kas nav minētas 2. un 3. punktā, lai atvieglinātu to iespējamo dalību projektos un programmās.
5. Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar trešām valstīm, lai atvieglinātu to iespējamo dalību specifiskos projektos un programmās.
6. Bijušajām Rietumeiropas Bruņojuma grupas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, nodrošina pēc iespējas lielāku Aģentūras specifisko projektu un programmu pārredzamību, lai tās tajās varētu atbilstīgi piedalīties. Šim nolūkam, kā arī lai nodrošinātu viedokļu un informācijas apmaiņas iespējas par kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras darbības jomā, izveido padomdevēju komiteju. Komitejas priekšsēdētājs ir izpilddirektors vai viņa pārstāvis. Tajā ir pārstāvis no katras iesaistītās dalībvalsts un Komisijas pārstāvis, kā arī bijušo WEAG valstu, kuras nav ES dalībvalstis, pārstāvji saskaņā ar kārtību, par kuru ar tiem ir jāvienojas.
7. Pēc lūguma 6. punktā minētajā padomdevējā komitejā var iesaistīties citas Eiropas valstis, kas ir NATO locekles un nav ES dalībvalstis, saskaņā ar kārtību, par kuru ar tām ir jāvienojas.
8. Šā panta 6. punktā minētā padomdevēja komiteja var arī būt forums dialogam ar citām trešām personām par konkrētiem kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras pārziņā, kā arī var tikt izmantots tam, lai trešās personas tiktu pilnībā informētas par notikumu attīstību saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem un turpmākās sadarbības iespējām.
VII NODAĻA
DAŽĀDI NOTEIKUMI
25. pants
Privilēģijas un imunitāte
Izpilddirektora un Aģentūras personāla privilēģijas un imunitāte ir noteikta Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 10. novembra Lēmumā par Eiropas Aizsardzības Aģentūras un tās personāla privilēģijām un imunitāti.
Aģentūras privilēģijas un imunitāte ir noteikta 7. protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.
26. pants
Pārskatīšanas klauzula
Ņemot vērā šā lēmuma iespējamo pārskatīšanu Padomē, Aģentūras vadītājs, vēlākais, 2014 gada 14. jūlijā sniedz valdei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu.
27. pants
Juridiskā atbildība
1. Aģentūras līgumisko atbildību reglamentē attiecīgajam līgumam piemērojamie tiesību akti.
2. Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā.
3. Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē attiecīgie Aģentūrai piemērojamie noteikumi.
28. pants
Piekļuve dokumentiem
Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6).
29. pants
Drošība
1. Aģentūra piemēro Padomes drošības reglamentu, kas pieņemts ar Padomes Lēmumu 2001/264/EK (7).
2. Aģentūra nodrošina atbilstīgu savu ārējo komunikāciju drošību.
30. pants
Valodu izmantošana
Valodu izmantošanu Aģentūras darbā nosaka Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu.
31. pants
Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP atcelšana
Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi.
32. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 12. jūlijā