РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 812/2010
(2010. gada 15. septembris),
ar ko dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pārskatīšanas sākšana
(1)
Komisija 2009. gada 17. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu.
(2)
Eiropas Stikla šķiedras ražotāju asociācija (sūdzības iesniedzējs vai APFE) 2009. gada 3. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā izstrādājuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka viņi ir iesaistīti, kā arī viņu asociācijas par procedūras sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(6)
Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas un septiņi Savienības ražotāji vai ražotāju grupas iesniedza pieprasīto informāciju, kā arī piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju skaitu, kas bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir nepieciešama atlase (sk. 12. un 13. apsvērumu turpmāk tekstā).
(7)
Attiecībā uz trīs nesaistītajiem importētājiem izmeklēšanas atlases posmā pieprasīto informāciju paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos iesniedza tikai trīs importētāji. Tādēļ izlēma atlasi neveikt un anketas nosūtīt visiem importētājiem, kas pieteicās.
(8)
Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi atlasītie uzņēmumi (to grupas) pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.
(9)
Komisija attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus secinājumus par TER. Tiem arī deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.
(10)
Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju apvienībām. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem importētājiem un 13 lietotājiem.
(11)
Lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu vai kaitējuma draudus, kā arī Savienības intereses, Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
a)
Ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),
-
Jushi grupa (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; Ķīnas Valsts būvmateriālu un iekārtu importētāju un eksportētāju korporācija; CNBM starptautiskā korporācija; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. un Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics),
-
New Changhai grupa (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co.).
b)
Ražotāji Savienībā:
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovākija,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brisele, Beļģija,
-
Owens Corning France, Šamberī, Francija,
-
PPG Industries BV, Hūgezanda, Nīderlande.
c)
Lietotāji Savienībā:
-
Sabic Europe BV, Sitarda, Nīderlande un Genka, Beļģija,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergena pie Zomas, Nīderlande.
d)
Ražotājs analogajā valstī:
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcija.
3. Atlase
(12)
No astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasīja, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (to grupas), kas pārstāv vairāk nekā 70 % no eksporta apjoma, kuru personas, kas sadarbojās, no ĶTR eksportējušas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām iebildumu nebija.
(13)
Septiņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no minētajiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, veica atlasi, izvēloties trīs lielākos (pēc pārdošanas un ražošanas apjoma) Savienības ražotājus (to grupas), kuri saražo 64 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoma.
4. Izmeklēšanas periods
(14)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods vai IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (attiecīgais periods).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingi, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (attiecīgais ražojums).
(16)
Attiecīgais ražojums ir izejmateriāls, ko visbiežāk izmanto, lai nostiprinātu termoplastiskos un termoreaktīvos sveķus kompozītmateriālu rūpniecībā. Šādi iegūtos kompozītmateriālus (ar stikla šķiedru pastiprinātus plastmasas izstrādājumus) izmanto daudzās nozarēs: automobiļu rūpniecībā, elektroiekārtu/elektronikas nozarē, vējdzirnavu lāpstiņu ražošanā, celtniecības/būvniecības nozarē, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs, aviācijas/militārajā nozarē utt.
(17)
Šajā procedūrā ir ietverti četri nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidi - cirstā stikla šķiedra, rovingi, filci (izņemot stikla vates filcus) un spolētie diegi. Izmeklēšanā atklāja, ka, lai gan daudzie attiecīgā ražojuma veidi un, iespējams, to galalietojums atšķiras, gandrīz visiem attiecīgā ražojuma atšķirīgajiem veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un būtībā tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Tomēr konstatēts, ka lentēm nav vienas un tās pašas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības, jo tās nav nepārtrauktās stikla elementāršķiedras, bet gan neregulāra garuma pārtrauktās šķiedras. Izmeklēšanā arī atklāja, ka daži ļoti specifisku rovingu veidi un daži ļoti specifisku spolēto diegu veidi, ko patlaban klasificē attiecīgi ar KN kodiem 7019 12 00 un 7019 19 10, jāizslēdz, jo minētos veidus īpašā apstrādē pārklāj un impregnē un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirtas citādākas fizikālās un ķīmiskās īpašības.
(18)
Vairāki spolēto diegu pakārtotie lietotāji ir apgalvojuši, ka spolētie diegi ir pilnībā jāsvītro no procedūrā ietvertā ražojuma definīcijas, jo Savienībā praktiski nav ražošanas bāzes un spolētie diegi un citi ražojuma veidi nav aizvietojami.
(19)
Tomēr izmeklēšana atklāja, ka no pieprasījuma viedokļa pastāv vismaz vienvirziena aizvietojamība (t. i., spolēto diegu var izmantot vairākos lietojumos citu veidu vietā, pat ja, ņemot vērā, ka spolētie diegi ir relatīvi dārgāki, tā ne vienmēr būtu saimnieciski pamatota iespēja) un konkrēta ražojuma veida ierobežotā ražošanas bāze pati par sevi nevar būt iemesls šāda veida svītrošanai no ražojuma definīcijas, ja vien tam nav ar citiem veidiem kopīgu fizikālo, ķīmisko un tehnisko pamatīpašību un lietojumu. Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras spolētajiem diegiem ir tādas pašas pamatīpašības kā citiem nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, un tās zināmā mērā ir aizvietojamas, tādēļ provizoriski secināja, ka spolētos diegus svītrot no ražojuma definīcijas nav pamata. Tomēr tika atzīmēts, ka īpašu uzmanību pievērsīs šīs prasības turpmākai izvērtēšanai.
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un iekšzemes tirgū Turcijā, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir kopīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc uzskata, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi ir līdzīgi.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kuras skar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(22)
Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1.
ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas uzskaita, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās;
2.
grāmatvedības uzskaiti pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to izmanto visiem nolūkiem;
3.
nav būtisku kropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4.
tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām;
5.
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(23)
Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotājiem eksportētājiem vai grupām pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem:
-
Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),
-
Jushi grupa,
-
New Changhai grupa.
(24)
Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai grupām Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, šo uzņēmumu telpās.
(25)
Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji/grupas neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu.
(26)
Proti, viens atlasītais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi bijuši pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Tā direktoru valdē lielāko daļu direktoru iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Kā dēļ valsts varēja netraucēti apturēt jebkura lēmuma pieņemšanu. Tādēļ ir skaidrs, ka valstij ir būtiska ietekme šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir skaidra grāmatvedības uzskaite, ko pārbauda neatkarīgs revidents un kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo finanšu pārskatos nebija pareizi uzrādīti ar nodokli apliekamie uzņēmuma ienākumi.
(27)
Otrs atlasītais ražotājs eksportētājs/grupa, ko veido saistītu uzņēmumu grupa, arī nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi ir pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Divi grupas tirgotāji ir valstij piederoši uzņēmumi. Valstij arī var būtiski iejaukties viena ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanā, jo tai ir netiešas veto pilnvaras, kuras var izmantot direktors, kas pārstāv valstij piederošo mātesuzņēmumu. Savukārt šis ražotājs ir mātesuzņēmums un lielākais akcionārs divos citos šīs grupas ražotājos eksportētājos, tādēļ valsts var būtiski iejaukties to lēmumu pieņemšanas procesā. Turklāt trīs šīs grupas ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 2. kritērijam, diviem no tiem finanšu pārskatos nebija minēti nodokļu atvieglojumi, savukārt trešā ražotāja eksportētāja gadījumā revīziju, šķiet, neveica neatkarīgs revidents. Tāpat pieci grupas uzņēmumi neatbilda 3. kritērijam (galvenokārt tādēļ, ka attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām cenas neatspoguļo tirgus konjuktūru).
(28)
Viens atlasītais ražotājs eksportētājs, ko veido divu saistītu uzņēmumu grupa, pierādīja, ka tie visiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem atbilda, un tam varēja piemērot TER.
(29)
Pēc tam, kad atklāja konstatējumus par TER, komentārus saņēma no Savienības ražošanas nozares un diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kuriem TER nebija piešķirams. Tomēr neviens no saņemtajiem komentāriem attiecīgos konstatējumus nemainīja.
2. Atsevišķs režīms (AR)
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir direktoru valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,
-
valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(31)
Divi iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas, kam TER nepiemēroja, pieprasīja arī AR, ja tiem nepiešķirtu TER.
(32)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka abi uzņēmumi/uzņēmumu grupas nevar pierādīt, ka tie kopumā atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētajām prasībām AR piemērošanai. Proti, konstatēja, ka uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka vairumam akciju jāpieder privātpersonām vai ka tie ir pietiekami neatkarīgi no valsts, jo, kā paskaidrots 26. un 27. apsvērumā, visos uzņēmumos valstij piederēja kontrolpakete vai valsts tos kontrolēja. Tāpat, kā minēts iepriekš, tika secināts, ka šie abi uzņēmumi (to grupas) nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka to lēmumu pieņemšana nav atkarīga no būtiskas valsts iejaukšanās, kas pieļauj pasākumu apiešanu, ja uzņēmumiem piešķir atšķirīgas maksājuma likmes. Tādēļ viņu pieprasījums piemērot AR bija jānoraida.
(33)
Attiecīgi secināja, ka AR nevar piemērot nevienam no atlasītajiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kam nepiešķīra TER.
3. Normālā vērtība
3.1. Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam, ko veido divi saistīti uzņēmumi, kuriem piemērots TER
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai tā nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējie iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, proti, vai šā pārdošanas apjoma kopējais daudzums ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ka tas pārdeva eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā secināja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.
(35)
Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identi vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(36)
Par katru veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un par ko ir konstatēts, ka tas ir salīdzināms ar nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību, tika noskaidrots, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja minētā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. Izmeklēšanā secināja, ka visiem ražojuma veidiem, izņemot četrus veidus, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(37)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaudi veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem.
(38)
Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas realizēts par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.
(39)
Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību pamatoja uz faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.
(40)
Ja visi ražojuma veidi pārdoti ar zaudējumiem, uzskatīja, ka tie netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(41)
Izmeklēšanā konstatēja, ka visu salīdzināmo ražojuma veidu, izņemot vienu veidu, rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tādēļ visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū izmantoja, aprēķinot vidējo cenu normālai vērtībai. Vienam ražojuma veidam izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu. Attiecībā uz četriem ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdoti, Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantoja ļoti līdzīgu ražojuma veidu reprezentatīvās iekšzemes tirgus cenas, šīs cenas attiecīgi koriģējot.
3.2. Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER
a) Analoga valsts
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam TER nevarēja piemērot, tika noteikta, ņemot vērā cenas vai salikto vērtību analogā valstī.
(43)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas komentēt šo izvēli.
(44)
Komentārus iesniedza divas ieinteresētās personas un paziņoja, ka Turcija nebūtu atbilstoša analogā valsts, tomēr plašāku pamatojumu tās nesniedza. Vēl cita ieinteresētā persona iesniedza komentārus par analogās valsts izvēli un ierosināja, ka Turcijas vietā jāizmanto Indija, jo Indija atrodoties salīdzināmā attīstības līmenī ar ĶTR, kā arī tirgi esot salīdzināmi, jo abos tirgos vēja enerģijas iekārtas esot ļoti svarīgas un salīdzināmi ražojuma veidi tiekot ražoti pēc līdzīgām metodēm. Turklāt Indijas tirgu raksturoja kā atvērtu tirgu ar būtiskiem importa apjomiem. Visbeidzot tika minēts, ka abās valstīs būtu salīdzināma piekļuve izejmateriāliem.
(45)
Komisija aicināja sadarboties līdzīgā ražojuma ražotājus Turcijā, Kanādā, ASV, Korejas Republikā un Indijā. Tomēr tikai viens Turcijas ražotājs pauda gatavību sadarboties un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(46)
Tiek atzīts, ka Turcija ir reprezentatīva analoga valsts, ja runa ir par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tomēr vienam no līdzīgā ražojuma veidiem, ko neražo Turcijā, būtu jāaprēķina normālā vērtība. Tiek atzīmēts arī, ka pašreiz notiekošā antidempinga izmeklēšana Turcijā attiecībā uz nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu norāda uz iespējamo cenu pazeminājumu Turcijas iekšzemes tirgū. Tomēr, tā kā Turcija bija vienīgā valsts, kas šajā izmeklēšanā piekrita sadarboties, provizoriski tiek secināts, ka Turcija ir jāizmanto par analogu valsti.
b) Normālās vērtības noteikšana
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piemērots TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, ievērojot iepriekš izklāstīto vispārīgo metodiku attiecībā uz uzņēmumu grupu, kurai piemērots TER. Ja visi ražojuma veidi analogās valsts iekšzemes tirgū bija pārdoti ar zaudējumiem vai ja nebija pārdoti līdzīgi ražojuma veidi, normālo vērtīb aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
4. Eksporta cena
(48)
Vairumā gadījumu attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, un tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
(49)
Saistībā ar vienu ražotāju eksportētāju, kura eksporta pārdošanas apjoms saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā bija mazs, secināja, ka tas tiek izmantots pašu vajadzībām, un tādēļ to provizoriskajā dempinga aprēķinā neizmantoja.
5. Salīdzinājums
(50)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras pārvadājumu fraktam un apdrošināšanas izmaksām, vedmaksai eksportētājvalstī, tirdzniecības līmenim (par atšķirībām izplatīšanas ķēdē), garantijas izmaksām, kredīta izmaksām un bankas pakalpojumu maksām.
6. Dempinga starpība
(51)
Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(52)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju grupai, kura sadarbojās un kurai piemēroja TER, individuālo dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.
(53)
Atlasītajiem uzņēmumiem, kam nepiemēroja TER vai AR, un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā trīs atlasīto uzņēmumu/grupu vidējo lielumu.
(54)
Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts, proti, to uzņēmumu produkcija, kuri sadarbojās, veidoja apmēram 100 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (to grupām).
(55)
Pamatojoties uz šiem faktiem, provizoriskais dempinga līmenis ir šāds.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
New Changhai grupa
8,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
43,6 %
Pārējie uzņēmumi
43,6 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un ražošanas nozare
(56)
Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. No šiem vienpadsmit izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Visi šie septiņi ražotāji bija sūdzības iesniedzēja grupā ietilpstoši uzņēmumi, un tika konstatēts, ka tie veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Viens no četriem pārējiem Savienības ražotājiem arī bija sūdzības iesniedzējs, divi aktīvi atbalstīja sūdzību, savukārt ceturtā ražotāja nostāja bija neitrāla. Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido šie vienpadsmit ražotāji, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(57)
Kā minēts 13. apsvērumā iepriekš, tika atlasīti trīs ražotāji, kuru saražotā produkcija veido apmēram 64 % no kopējās produkcijas Savienībā. Tā kā divi no šiem ražotājiem bija saistītu uzņēmumu grupas, kam Savienībā ir vairāki ražošanas uzņēmumi, izlasi veidoja pavisam deviņi atsevišķi uzņēmumi.
(58)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atlasītos Savienības ražotājus nedrīkst uzskatīt par Savienības ražošanas nozari, jo visi trīs ražotāji bija saistīti ar Ķīnas ražotājiem, kuri izgatavo attiecīgo ražojumu. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka diviem no trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem patiešām bija saistīti Ķīnas ražošanas uzņēmumi. Tomēr tika konstatēts, ka, lai gan šāda saistība bija, minētie divi atlasītie Savienības ražotāji neveica nekādas darbības, lai izmeklēšanas konstatējumus padarītu neuzticamus. Apjomi, ko šie Savienības ražotāji importē no saviem saistītajiem ĶTR uzņēmumiem, ir ierobežoti (mazāk par 4 % no importa no ĶTR). Turklāt minēto importu var uzskatīt par nebūtiski salīdzinājumā ar kopējo produkcijas apjomu, ko ražo attiecīgie Savienības ražotāji, kuri nekādā ziņā nav jāuzskata par importētājiem, jo tie patiešām ir stikla šķiedras ražotāji. Visbeidzot, šis ierobežotais imports neietekmēja kaitējuma radītājus, kas saistīti ar attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt kādu no atlasītajiem Savienības ražotājiem no Savienības ražošanas nozares definīcijas pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.
2. Patēriņš Savienībā
(59)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjoma datiem Savienības tirgum, kas iegūti no Eurostat.
(60)
Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 24 %. Tomēr patēriņš bija nedaudz palielinājies 2007. gadā un 2008. gada pirmajā pusē.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekss
100
106
105
76
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa par dempinga cenām apjoms
(61)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu būtiski palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā par 50 %. It sevišķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā divas reizes. Imports samazinājās izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2008. gadu, taču šī samazinājuma koeficients (25 %) bija mazāks par patēriņa samazinājumu (28 %).
2. tabula
Imports no ĶTR (daudzumi)
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekss
100
158
202
151
3.2. Tirgus daļa importam par dempinga cenām
(62)
Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa nepārtraukti palielinājās. Izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 15,6 %, kas ir gandrīz divreiz vairāk par tā tirgus daļu 2006. gadā.
3. tabula
Imports no ĶTR (tirgus daļa)
2006
2007
2008
IP
Tirgus daļa (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekss
100
149
191
198
3.3. Cenas
a) Cenu tendences
(63)
Turpmākajā tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pirms Eiropas nodokļa nomaksas uz robežas saskaņā ar Eurostat datiem. Importa no ĶTR vidējā cena attiecīgajā periodā pamatā saglabājas stabila. Šādu tendenci varēja novērot, lai gan visā pasaulē izejmateriālu, ko izmanto nepārtrauktās stikla elementāršķiedras ražošanā, cenas attiecīgajā periodā ievērojami paaugstinājās (kā parādīts arī 18. tabulā).
4. tabula
Imports no ĶTR (cenas)
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena par tonnu (EUR)
930
936
970
943
Indexed
100
101
104
101
b) Cenas pazeminājums
(64)
Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā un izmaksas pēc importēšanas.
(65)
Šis salīdzinājums atklāja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, - izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 23 %-39 % zemākas.
4. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis
4.1. Iepriekšējas piezīmes
(66)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto ražotāju rādītājiem.
4.2. Produkcija
(67)
Savienības ražošanas apjomi no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās samērā stabili, taču izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās.
5. tabula
Savienības ražošanas nozare - produkcija
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekss
100
103
101
63
4.3. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(68)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas izmaiņas parādītas turpmākajā tabulā.
6. tabula
Savienības ražošanas nozare - ražošanas jauda
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Ražošanas jauda (tonnās)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekss
100
100
102
89
Jaudas izmantojums (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekss
100
103
100
71
(69)
Izmeklēšanas periodā ražošanas jauda tika samazināta. Patiešām, ņemot vērā importa par dempinga cenām no ĶTR cenu lejupslīdi un tirgus daļas zaudēšanu, vairākas ražošanas līnijas tika demontētas, uz laiku slēgtas vai to jauda samazināta. Lai gan ražošanas jaudu samazināja, jaudas izmantojuma koeficients samazinājās no 86 % līdz 61 %, t. i., par 29 %.
4.4. Krājumi
(70)
Turpmākajā tabulā parādīts, ka krājumi pirmo reizi samazinājās 2007. gadā, kad patēriņš bija sasniedzis augstāko līmeni, bet tad tie 2008. gadā strauji palielinājās, jo minētā gada pēdējā ceturksnī pieprasījums negaidīti samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu līmenis normalizējās.
7. tabula
Savienības ražošanas nozare - krājumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekss
100
82
139
92
4.5. Pārdošanas apjoms (visa Savienības ražošanas nozare)
(71)
Visa Savienības ražotāju pārdošanas apjoma izmaiņas ES tirgū, tai skaitā pārdošanas apjoma pašu lietošanai izmaiņas, attēlotas turpmākajā tabulā.
8. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekss
100
101
96
70
(72)
Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 30 %. 2007. gadā Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 1 %, turpretim patēriņš Savienībā šajā gadā pieauga par 6 % (kā parādīts iepriekš 1. tabulā). Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare šajā periodā nevarēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa. Pēc tam 2008. gadā un IP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtiski samazinājās.
4.6. Tirgus daļa (visa Savienības ražošanas nozare)
(73)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās 2007. un 2008. gadā, savukārt izmeklēšanas periodā tirgus daļa nedaudz palielinājās. Tomēr kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, savukārt, kā parādīts 3. tabulā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.
9. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES tirgus daļa
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
ES tirgus daļa (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekss
100
95
91
93
4.7. Pārdošanas cenas
(74)
Turpmākā tabula parāda, ka attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav spējusi palielināt pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Gluži pretēji - vidējās pārdošanas cenas ir pazeminājušās par 2 %, kas ir būtiski, ņemot vērā izejmateriālu pieaugošās cenas. Patiesībā Savienības ražošanas nozarei nebija iespējas pārdošanas cenās atspoguļot izejmateriālu izmaksu pieaugumu, jo importa par dempinga cenām dēļ radās spiediens uz ĶTR cenu līmeni Savienības tirgū.
10. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
EUR par tonnu
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekss
100
99
101
98
4.8. Nodarbinātība
(75)
Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare racionalizēja ražošanu, lai pazeminātu ražošanas izmaksas un kompensētu izejmateriālu izmaksu pieaugumu. Patiešām, visā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 20 procentpunktiem, no kuriem 15 procentpunktu samazinājums tika novērots no 2007. gada līdz IP.
11. tabula
Savienības ražošanas nozare - nodarbinātība
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Nodarbināto skaits
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekss
100
95
90
80
4.9. Ražīgums
(76)
Savienības ražošanas nozares centienu dēļ, kas izklāstīti iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums būtiski palielinājās 2007. un 2008. gadā. Šī pozitīvā tendence mainījās IP, kad attiecīgajā periodā ražīgums samazinājās kopumā par 21 %. Šīs ražīguma izmaiņas galvenokārt izraisīja pieprasījuma kritums un daļēji arī imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, ievērojami samazinot ražošanas apjomu un tādējādi palielinot nodarbinātību uz katru saražoto stikla šķiedras vienību.
12. tabula
Savienības ražošanas nozare -ražīgums
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tonnas uz nodarbināto
121
131
136
95
Indekss
100
108
113
79
4.10. Algas
(77)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu izmaiņas. Patiešām, turpmākajā tabulā ir parādīts, ka vidējā gada alga 2007. un 2008. gadā nedaudz palielinājās, taču izmeklēšanas periodā tā pazeminājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 3 %. Taču šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja kopējā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.
13. tabula
Savienības ražošanas nozare - darbaspēka izmaksas
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Gada alga (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekss
100
101
103
97
4.11. Rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)
(78)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu, kas gūta par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no minētā pārdošanas apjoma apgrozījuma. Nosakot Savienības ražotāju rentabilitāti, pārbaudītie skaitļi ir koriģēti, lai novērstu, ka šo analīzi ietekmē ārkārtas un ar konkrēto uzņēmumu saistīti jautājumi, kam bija neproporcionāla ietekme uz šo uzņēmumu peļņas datiem konkrētajā periodā. Turpmākajā tabulā ir attēlots, kā, izdarot šīs korekcijas, attiecīgajā periodā attīstījās atlasīto ražotāju rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem saistībā ar līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā.
14. tabula
Savienības ražošanas nozare - rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tīrā peļņa (izteikta % no apgrozījuma)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
ROI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Iepriekšējā tabula parāda, ka Savienības ražošanas nozare varēja sasniegt ierobežotus peļņas līmeņus lielākajā daļā attiecīgā perioda ar izņēmumiem 2007. gadā, kad vidējais rentabilitātes koeficients sasniedza 4,7 %. Izmeklēšanas periodā peļņas vietā tika ciesti lieli zaudējumi: Savienības ražošanas nozares vidējais zaudējumu koeficients bija 15 %.
(80)
Savukārt ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei. Kopumā ienākumi no ieguldījumiem bija samērā ierobežoti visā attiecīgajā periodā, izņemot 2007. gadu. Visbeidzot, izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares vidējie ROI pazeminājās līdz -16,8 %.
(81)
Iepriekš minētā nestabilā finansiālā situācija saglabājās, lai gan patēriņš no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās, kā izklāstīts iepriekš 60. apsvērumā, un Savienības ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas, kā izklāstīts iepriekš 75. un 76. apsvērumā. Attiecīgajā periodā straujais pieaugums attiecībā uz lētu, par dempinga cenām ievestu importu no ĶTR ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un veicināja arī būtisku cenu lejupslīdi. Šie faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares finanšu situāciju. To vislabāk parāda smagie zaudējumi 15 % apmērā izmeklēšanas periodā.
4.12. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(82)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības attīstījās šādi.
15. tabula
Savienības ražošanas nozare - naudas plūsma
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Naudas plūsma (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekss
100
50
22
-64
(83)
Iepriekš attēlotajā tabulā apstiprinās Savienības ražošanas nozares nestabilā finansiālā situācija laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, kā arī izraisītais straujā lejupslīde izmeklēšanas periodā.
4.13. Ieguldījumi
(84)
Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju ieguldījumos ir attēlotas turpmākajā tabulā.
16. tabula
Savienības ražošanas nozare - ieguldījumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Neto ieguldījumi (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekss
100
52
109
71
(85)
Laikposmos, kad līmenis bija visaugstākais, proti, 2006. un 2008. gadā, ieguldījumu līmenis bija samērā augsts, ņemot vērā katlu rekonstrukciju. Šajā kapitālie tilpīgajā nozarē katli ir jārekonstruē reizi 7-10 gados, un viena katla rekonstrukcijas izmaksas var sasniegt EUR 8-13 miljonus (aptuvenās izmaksas dotas, lai ievērotu konfidencialitāti). Liela daļa citu, strukturālāku augsto ieguldījuma izmaksu ir saistīta ar sakausējumu patēriņu no ieliktņiem un sekojošās ieliktņu rekonstruēšanas.
4.14. Dempinga starpības lielums
(86)
Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts 55. apsvērumā iepriekš, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.
5. Secinājums par kaitējumu
(87)
Lai gan Savienības ražošanas nozare ļoti centās palielināt savu konkurētspēju, lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi. Tas ir jo īpaši pamanāms, analizējot rādītājus, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem, it sevišķi saistībā ar ienākumiem no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti - tie visi attīstījās dramatiski. Turklāt rādītāji saistībā ar produkciju, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu arī ir apstiprinājuši nepārprotami negatīvo tendenci.
(88)
Tai pašā laikā stikla šķiedras imports no ĶTR pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 39 % izmeklēšanas periodā, un nepilnu četru gadu laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5 procentpunktus tirgus daļas.
(89)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē ir nodarīts būtisks kaitējums.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(90)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(91)
Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 51 %, kas sekmēja Savienības tirgus daļas palielināšanos par 98 % jeb no 7,9 % līdz 15,6 %.
(92)
Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika vienlaikus ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas pazeminājās par 2 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemu cenu imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Būtiskais cenu pazeminājums Savienības ražošanas nozarei pienācīgi neļāva pieaugušās ražošanas izmaksas atspoguļot pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja zemu un izmeklēšanas periodā negatīvu rentabilitātes līmeni.
(93)
Jāatzīmē arī, ka importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa turpināja palielināties pat izmeklēšanas periodā. Citiem vārdiem sakot, kā minēts arī 62. apsvērumā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms samazinājās lēnāk nekā Savienības patēriņš.
(94)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, nav cēloņsakarības. Viens no šajā saistībā ierosinātajiem argumentiem bija, ka cenu atšķirība starp Ķīnas un Savienības pārdošanas cenām ir bijusi diezgan nemainīga visā attiecīgajā periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tai pašā laikā ir mainījusies. Šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka ne tikai cenu līmenis, bet arī jau tā lētā importa par dempinga cenām apjoms radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt, pat ja citiem faktoriem arī ir bijusi nozīme Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanā, tādējādi zināmā mērā ietekmējot arī Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences, tas nekādā ziņā nevar mazināt importa par dempinga cenām no ĶTR ietekmi, kas nemitīgi pazemina Savienības cenas, it sevišķi ņemot vērā, ka tas notika samērā stabilā tempā, lai gan tirgū norisinājās tādas pārmaiņas kā patēriņa pieaugums un samazinājums vai izejmateriālu cenu maiņa.
(95)
Līdzīgu argumentu izvirzīja attiecībā uz iespējamo saistības trūkumu starp Savienības ražošanas nozares rentabilitātes datiem un tās tirgus daļas tendencēm. Patiešām, piemēram, Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmenis uz laiku uzlabojās laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, lai gan tirgus daļa samazinājās. To daļēji izraisīja Savienības tirgus uzlabotie nosacījumi 2007. gadā (sk. 6 % palielinājumu attiecībā uz patēriņu Savienībā, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš). Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam Savienības ražošanas nozare koncentrēja uzmanību uz savu produkciju, samazinot ražošanas izmaksas, kas arī ietekmēja tās rentabilitātes līmeni. Vēl viens piemērs - laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz pieauga, savukārt tās rentabilitātes koeficients samazinājās, nesot smagus zaudējumus 15 % apmērā. Tomēr tai pašā laikā imports par dempinga cenām no ĶTR varēja palielināt savu tirgus daļu, vienlaikus lielā mērā pazeminot pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozare cieta milzīgus zaudējumus. Abi iepriekš izklāstītie gadījumi patiešām liecina, ka vienu vai divus atsevišķus rādītājus nevar ņemt vērā, aprēķinot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(96)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemu cenu imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un nemitīgi pieaugošos apjomos un kurš būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ārkārtīgi negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
(97)
Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 2 procentpunktiem - no 17 % uz 15 %. Otrās lielākās importētājas valsts Norvēģijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Turcijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2,5 %, savukārt ceturtās lielākās importētājas valsts ASV tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par 2 %.
17. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2006
2007
2008
IP
Norvēģija
Apjoms (tonnās)
34 990
28 834
35 410
24 993
Tirgus daļa (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Vid. cena (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turcija
Apjoms (tonnās)
28 981
25 035
20 658
18 874
Tirgus daļa (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Vid. cena (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
ASV
Apjoms (tonnās)
22 921
24 246
20 447
13 569
Tirgus daļa (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Vid. cena (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaizija
Apjoms (tonnās)
9 541
25 569
35 200
12 601
Tirgus daļa (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Vid. cena (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taivāna
Apjoms (tonnās)
19 318
18 150
14 655
11 285
Tirgus daļa (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Vid. cena (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indija
Apjoms (tonnās)
4 365
11 231
3 757
5 361
Tirgus daļa (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Vid. cena (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejas Republika
Apjoms (tonnās)
7 959
5 974
13 934
5 116
Tirgus daļa (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Vid. cena (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japāna
Apjoms (tonnās)
21 671
10 727
11 174
4 609
Tirgus daļa (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Vid. cena (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksika
Apjoms (tonnās)
4 894
9 713
7 226
3 689
Tirgus daļa (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Vid. cena (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanāda
Apjoms (tonnās)
4 136
3 309
2 196
2 244
Tirgus daļa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vid. cena (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Citas valstis
Apjoms (tonnās)
8 954
14 848
8 519
9 227
Tirgus daļa (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Vid. cena (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Iepriekšējā tabula, kuras pamatā ir Eurostat dati, arī parāda, ka cita importa vidējā cena uz Savienības robežas parasti ir daudz augstāka par importa cenu no ĶTR, kā minēts 63. apsvērumā iepriekš. Salīdzinot šīs Eurostat cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām, kuras norādītas 74. apsvērumā iepriekš, var konstatēt, ka izmeklēšanas periodā imports no Turcijas pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa no Turcijas tirgus daļa bija tikai 2,5 %, un tas ir mazāk nekā tā tirgus daļa 2006. gadā. Turklāt šā importa cenas nemitīgi bija krietni augstākas par ĶTR importa cenām, pārsniedzot tās par 14-23 %. Importa no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas cenas arī ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr to tirgus daļas ir ierobežotas un arī samazinās. Tādēļ netika uzskatīts, ka imports no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas vai jebkuras citas trešās valsts negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgi ir pamatoti provizoriski secināt, ka imports no citām valstīm neizslēdza cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare.
3.2. Ekonomikas krīzes ietekme
(99)
Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, radīja ekonomikas krīze, kura sekmēja strauju pieprasījuma kritumu.
(100)
Patiešām, laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienībā bija vērojams spēcīgs patēriņa samazinājums, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš. Šis samazinājums bija līdz 28 %, un tiek atzīts, ka to radīja ekonomikas krīze, kas šajā periodā skāra Savienību. Vairumu nozaru, kas izmanto produktus, kuri satur izmeklējamo ražojumu (automobiļu rūpniecība, vēja enerģija, celtniecība utt.), skāra šī krīze, un tas ķēdes sākumā veicināja pieprasījuma samazināšanos pēc stikla šķiedras.
(101)
Tomēr ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Pat ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu izmeklēšanas periodā, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Pat laikā, kad pārdošanas apjoms samazinās, Savienība būtu spējusi saglabāt pieņemamu apjomu un cenu līmeni, tādējādi ierobežojot negatīvo ietekmi, ko radīja patēriņa lejupslīde. Taču tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja nebūtu pastāvējusi negodīga konkurence, ko radīja lētais, par dempinga cenām tirgū ievestais imports. Turklāt Ķīnas importu par dempinga cenām, kas būtiski pazemināja Savienības pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā.
(102)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo iemeslu cēloņsakarības izslēgšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR.
3.3. Ķīnas importa apjoma tendences un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija
(103)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare sasniedza labākos rentabilitātes rādītājus gados, kad attiecīgā ražojuma imports no ĶTR bija augstākajā līmenī, un sliktākos rādītājus laikā, kad imports no ĶTR samazinājās līdz zemākajam līmenim attiecīgajā periodā.
(104)
Šajā saistībā pirmām kārtām jāatzīmē, ka patēriņa tendences, it sevišķi ekonomikas lejupslīde izmeklēšanas periodā, noteikti ietekmēja gan importa apjomu no ĶTR, gan Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā šīs krīzes globālo izpausmi.
(105)
Tomēr, kā jau norādīts iepriekš, imports par dempinga cenām no ĶTR ir būtiski pazeminājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, t. i., ekonomikas lejupslīdes laikā. To veidoja tas, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem izdevās joprojām nedaudz palielināt savu tirgus daļu ekonomikas lejupslīdes laikā, savukārt Savienības ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, jo nespēja pārdot produkciju par izdevīgākām cenām.
(106)
Patiešām, var uzskatīt, ka iepriekš minētā cenu pazemināšana kopā ar pieaugošo tirgus daļu importam par dempinga cenām no ĶTR ir radījuši vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nekā tas būtu bijis periodā bez nepastāvīga patēriņa ekonomikas lejupslīdes dēļ.
(107)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka salīdzinājumu attiecībā uz importa par dempinga cenām no ĶTR tendencēm un Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem varētu interpretēt kā faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.
3.4. Eksporta pārdošanas apjoma un/vai Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās
(108)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisīja eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās vai ražošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās nevis pārdošanas apjoma samazināšanās Savienībā. Šajā saistībā pirmām kārtam ir jāatgādina, ka visi kaitējuma rādītāji (izņemot pārdošanas apjomu), arī rentabilitātes, ir novērtēti, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītām personām Savienības tirgū. Citiem vārdiem sakot, ne eksporta pārdošanas apjoms, ne pārdošanas apjoms pašu lietošanai nav iekļauti šajā aprēķinā. Otrkārt, tiesa, ka eksporta pārdošanas apjoms ir samazinājies nedaudz ātrāk nekā pārdošanas apjoms Savienībā, taču tas neattiecas uz ražošanas apjomu pašu lietošanai, kas attiecīgajā periodā veidoja 22,4-24,4 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma nozīmi salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu ES (diapazonā no 10 % līdz 14 % attiecīgajā periodā), minēto pārdošanas apjomu nevar uzskatīt par tik nozīmīgu, lai tas varētu likt apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
3.5. Savienības ražošanas nozares pieaugusī jauda un sadārdzinātās ražošanas izmaksas
(109)
Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos izraisīja kļūdains lēmums palielināt jaudu. Šajā saistībā pirmām kārtām jāmin, ka stikla šķiedras tirgus vairākus gadus ir bijis augošs tirgus un ka lēmumu palielināt konkrētu rūpnīcu jaudu nevar uzskatīt par nepamatotu uzņēmējdarbības plānošanu situācijā, kad patēriņš palielinās. Turklāt jāatzīmē, ka kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda faktiski samazinājās (sk. 68. apsvērumu iepriekš).
(110)
Katrā ziņā jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās samazināt izmaksas uz katru galvenā izejmateriāla vienību, lai gan attiecīgajā periodā izejmateriālu pašizmaksas cenas palielinājās.
18. tabula
Izejmateriālu izmaksas un izmaksas par katru saražoto stikla šķiedras vienību
2006
2007
2008
IP
Cena par vienu tonnu izejmateriāla (3)
100
106
104
102
Izejmateriāla izmaksas par vienu tonnu stikla šķiedras (3)
100
99
97
94
(111)
Iepriekš izklāstītās izejmateriālu izmaksas par vienu saražoto stikla šķiedras vienību mainījās, jo tika veikti mērķtiecīgi ieguldījumi, lai panāktu lielāku efektivitāti un konkurētspēju. Patiešām, Savienības ražošanas nozare ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai attiecīgajā periodā uzlabotu un racionalizētu ražošanas procesu un resursu izmaksas.
(112)
Attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā jau minēts 75.-77. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darba ņēmēju skaitu par 20 %, savukārt vidējā alga tika pazemināta, pat neiekļaujot būtisko atlaišanas pabalstu ietekmi.
(113)
Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek noraidīts arguments, ka Savienības ražošanas nozares slikto situāciju patiesībā radīja pieaugušās ražošanas izmaksas, ko savukārt, iespējams, izraisīja neefektivitāte vai augstas darbaspēka izmaksas.
3.6. Importa par dempinga cenām no ĶTR konkurētspēja un saistīto Ķīnas ražotāju pašu izraisīts kaitējums
(114)
Ir apgalvots, ka kaitējumu radīja ražošanas apjoms un modernā tehnoloģija, ko izmanto Ķīnas eksportētāji, nevis izmeklējamā ražojuma dempings. Faktiski kopumā var secināt, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms arī ir liels un ka tiem arī ir moderni ražošanas procesi.
(115)
Kāda ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozare patiesībā būtu pati varējusi radīt pašu izraisītu kaitējumu importa dēļ, ko ieveda ar to saistīti Ķīnas ražotāji. Šajā kontekstā ir jāatzīmē, ka, kā norādīts 58. apsvērumā iepriekš, šāda importa apjoms ir bijis ļoti ierobežots gan Savienības ražošanas nozares produkcijas ziņā, gan attiecīgā ražojuma importa ziņā no ĶTR.
(116)
Tādēļ ne konkurētspējas trūkumu, ne saistīto Ķīnas ražotāju importu nevar uzskatīt par faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un konstatēto kaitējumu.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(117)
Nobeigumā jāatzīmē, ka iepriekš izklāstītā analīze ir pierādījusi, ka attiecīgajā periodā stikla šķiedras importa daudzums no ĶTR ir būtiski pieaudzis, pakāpeniski samazinot Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Turklāt šie pieaugušie daudzumi, ko ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi traucējot Savienības ražošanas nozarei piemērot saviem klientiem paaugstinātās izejmateriālu izmaksas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šī spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties darbības ieguvumiem no efektivitātes, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīze būtiski samazināja pieprasījuma līmeni.
(118)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no tiešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas nozares cita pārdošanas apjoma tendences un citi faktori, tai skaitā 97.-116. apsvērumā minētie, nav faktori, kas varētu izslēgt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.
(119)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(120)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.
(121)
Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Kopā izsūtīja 60 anketas. Divi importētāji un 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā laikā. Turklāt vairāki importētāji un lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(122)
Kā minēts 56. apsvērumā, izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. Astoņas personas, kas iesniedza sūdzību, pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Savienības produkcijas; vēl divas personās atbalstīja sūdzības iesniedzēju, savukārt vienpadsmitā uzņēmuma nostāja bija neitrāla.
(123)
Trīs atlasītie uzņēmumi, kas pārstāvēja apmēram 60 % no Savienības kopējās produkcijas, nodarbināja 3 300 darba ņēmējus, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā un administrēšanā. Tiek atgādināts, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, tika būtiski ietekmēti. Proti, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no jau tā zemā līmeņa 0,3 % apmērā uz - 15,0 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 5,6 procentpunktiem.
(124)
Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās izbeigsies un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas paaugstināsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis.
(125)
No otras puses, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares tirgus un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās turpināsies, ja antidempinga pasākumus nepiemēros. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudēs vēl lielāku tirgus daļu un vairs nespēs sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Visticamāk, notiks turpmāka produkcijas un ieguldījumu samazināšana, kā arī vairāku ražošanas rūpnīcu slēgšana Savienībā, veicinot vērienīgu darba vietu zaudēšanu.
(126)
Tādēļ provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(127)
Kā minēts iepriekš, izlasi neveica attiecībā uz nesaistītiem importētājiem, un divi nesaistīti importētāji pilnībā sadarbojās saistībā ar šo izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai nelielu daļu šo divu importētāju apgrozījuma (attiecīgi 7 % un 25 %) veidoja to darbības attiecībā uz attiecīgo ražojumu no ĶTR. Abi uzņēmumi bija pret antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa no ĶTR pārtraukšanu.
(128)
Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja ļoti mazu daļu no visa importa no ĶTR izmeklēšanas periodā (mazāk par 1 %). Neviens cits importētājs nesadarbojās - neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotus komentārus. Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.
3. Lietotāju intereses
(129)
Stikla elementāršķiedru, kam piemērota šī procedūra, izmanto daudzos lietojumos. Sadarbojās šādas lietotāju grupas: audēji (gan kvalitatīvāku, specializētu audumu, gan standarta audumu audēji, piemēram, vēja enerģijas turbīnām, kuģniecības, transporta, aviācijas un infrastruktūras lietojumiem); pārklājuma materiālu ražotāji; maisījumu, tai skaitā automobiļu rūpniecībā izmantoto, ražotāji; pusgatavu maisījumu vai galaproduktu ražotāji.
(130)
Attiecīgā ražojuma daudzums no ĶTR, ko iepērk lietotāji, kuri sadarbojās, veido apmēram 20 % no stikla šķiedras importa no ĶTR izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz anketās iesniegto informāciju, var secināt, ka Savienības lietotāju nozarē ir nodarbināts būtisks skaits cilvēku. Lai gan šajā saistībā un šajā posmā nav iesniegti plaši un pamatoti dati, provizoriski tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā pakārtotajā nozarē strādājošo skaits, pamatojoties uz anketas atbildēs sniegto informāciju, ir 50 000-75 000. Pamatojoties uz to pašu informāciju, tiek lēsts, ka saistībā ar stikla šķiedru, izmantojot to uzņēmumu nodaļas, kas izmantoja izmeklēšanas periodā Ķīnas stikla šķiedru, nodarbināto skaits ir apmēram 27 000.
(131)
Vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja, ka stikla šķiedru iepērk no Ķīnas, kā arī no citiem avotiem, tai skaitā Eiropas ražotājiem. Tikai daži no tiem stikla šķiedru iepirka tikai no ĶTR. Šajā nozarē vērojama ne tikai plaša darbību dažādība pakārtotajās nozarēs, bet arī plaša šo uzņēmumu lielumu dažādība - vairāki no tiem ietilpst starptautiski darbojošās lielākās uzņēmumu grupās, savukārt citi ir pilnībā neatkarīgi.
3.1. Pasākumu iespējamā ietekme uz lietotāju rentabilitāti
(132)
Pamatojoties uz atbildēm anketā, stikla šķiedras lietotāju nozares stāvoklis, šķiet, ir stabils. Patiešām, vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja par peļņu no produkcijas un savu to ražojumu pārdošanas, kas satur izmeklējamo ražojumu, attiecīgajā periodā, ietverot izmeklēšanas periodu. Tomēr daži lietotāji informēja par zaudējumiem saistībā ar šo darbību izmeklēšanas periodā, savukārt citu lietotāju peļņa bija 5-10 % apmērā.
(133)
Stikla šķiedras iepirkšanas izmaksas kopumā veidoja būtisku lietotāju nozares produkcijas ražošanas izmaksu daļu. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem šī daļa var veidot no 10 līdz vairāk nekā 50 % atkarībā no ražojuma, ko no tās izgatavo. Tādēļ Ķīnas stikla šķiedras iepirkšanas izmaksu palielināšanās var būtiski ietekmēt dažu lietotāju izmaksas.
(134)
Pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lietotāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz peļņu caurmērā var lēst aptuveni 1 % apmērā no apgrozījuma lietotāju uzņēmumu nodaļās, kas izmanto stikla šķiedru, bet mazāk nekā 0,5 % apmērā no visu to uzņēmumu apgrozījuma, kuros ir nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru. Citiem vārdiem sakot, nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru, un visa uzņēmuma rentabilitāte tiktu ietekmēta attiecīgi caurmērā par aptuveni vienu procentpunktu un nepilnu pusprocentpunktu.
(135)
Tomēr jāatzīmē, ka konkrētu lietotāju uzņēmumu gadījumā iepriekš minētā ietekme varētu būt lielāka, proti, apmēram 5 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma. Ņemot vērā konkrētu lietotāju peļņas līmeņus un stikla šķiedras daļu to ražošanas izmaksās, nevar izslēgt iespēju, ka to rentabilitāti varētu ietekmēt būtisks stikla šķiedras cenas paaugstinājums, izņemot, ja vien šādu izmaksu paaugstinājumu varētu pilnībā vai vismaz lielā mērā piemērot klientiem.
(136)
Kopumā provizoriski var secināt, ka, lai gan daži lietotāju uzņēmumi varētu saskarties ar antidempinga pasākumu lielāku iespējamo ietekmi, ietekme uz citiem lietotājiem, visticamāk, būs samērā mērena.
3.2. Savstarpējās aizstājamības trūkums
(137)
Vairāki lietotāji apgalvoja, ka daudzus stikla šķiedras veidus, kas vajadzīgi lietotāju nozarei, nevar iegādāties gatavā veidā. Tā vietā piegādātājiem būtu jāveic ilgstošs un sarežģīts kvalifikācijas process, kas varētu aizņemt 6-12 mēnešus, bez garantijas, ka tas būs sekmīgs. Tādēļ piegādātāja nomaiņa, lai izvairītos no antidempinga maksājumiem, būtu dārga, īstermiņā neiespējama un no tehnoloģiskā viedokļa riskanta.
(138)
Šajā saistībā tiek atzīts, ka konkrētos lietojumos izmeklējamā ražojuma īpašības patiesi var novest pie ilgstoša kvalifikācijas procesa, kas ietver testēšanu. Tomēr, ņemot vērā arī no vairākiem lietotājiem saņemtos komentārus, šobrīd šķiet, ka vairumā gadījumu pastāv vairāki avoti. Jāatgādina arī, ka antidempinga pasākumu mērķis nav konkrētiem piegādātājiem liegt piekļuvi Savienības tirgum, jo jebkura ierosinātā pasākuma mērķis ir tikai atjaunot godīgu tirdzniecību un izlabot kropļoto situāciju tirgū.
(139)
Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka, piemērojot pasākumus Ķīnas stikla šķiedrai, izejmateriālu piegāde lietotāju nozarei uz laiku, visticamāk, neapstāsies.
3.3. Nespēja nodot tālāk izmaksu palielināšanos un ārpuskopienas pakārtoto ražojumu pieaugošā konkurence
(140)
Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka viņi nespētu par stikla šķiedras cenu paaugstināšanos attiecīgi likt maksāt savu ražojumu pircējiem. Šie lietotāji minēja, ka viņu ražojumu tirgos pastāv intensīva konkurence un ka viņu klienti itin viegli varētu nomainīt piegādātāju, ja viņi paaugstinātu cenas.
(141)
Ņemot vērā lietotāju uzņēmumu dažādību, ir grūti novērtēt lietotāju vispārējo spēju likt saviem klientiem segt iespējamo izmaksu pieaugumu. Tomēr, pamatojoties uz datiem, kas sniegti lietotāju anketas atbildēs, var pieņemt, ka, pat ja lietotājs nevar piemērot klientam lielāko daļu savu izmaksu pieaugumu, vairumā gadījumu tā apgrozījums un rentabilitāte tiktu ietekmēti tikai nedaudz.
(142)
Attiecībā uz konkurenci vairāki lietotāji pauda bažas, ka antidempinga maksājumu piemērošana sekmētu konkurences palielināšanos no ārpuskopienas piegādātāju puses pakārtotajā tirgū, jo pakārtotajiem ražojumiem nepiemērotu nekādus aizsardzības pasākumus, kā arī sekmētu ĶTR importa pāreju no stikla šķiedras uz tādiem pakārtotiem ražojumiem kā maisījumi, audumi un kompozītlāpstiņas vēja turbīnām. Patiesībā attiecībā uz ĶTR tika iesniegta informācija, ka daudzos šajos tirgos jau pastāv konkurence no ĶTR puses un būtu tikai loģiski, ja šī konkurence palielinātos saistībā ar pasākumu piemērošanu stikla šķiedrai. Tādēļ lietotāju nozarei, kā tika argumentēts, ne tikai nāktos maksāt augstākas cenas par stikla šķiedru, bet tā arī saskartos ar lielāku konkurenci. Šādā uzņēmējdarbības vidē, kā tika argumentēts, nebūtu iespējams būtisku cenu paaugstinājuma daļu piemērot klientiem.
(143)
Šajā saistībā ir jāatzīmē, ka tas, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu sekmēt lielāku konkurenci, nevar būt par iemeslu šādu pasākumu nepiemērošanai, ja tā ir pamatota. Eiropas stikla šķiedras lietotāju nozarei ir tādas pašas tiesības, kādas ir stikla šķiedras ražošanas nozarei, un tai būtu visas tiesības pilnībā izmantot ES tirdzniecības tiesību aktus un pieprasīt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz tās ražojumiem, ja tai būtu pietiekams pamatojums un ja tā varētu iesniegt prima facie pierādījumus par kaitīgu dempingu.
(144)
Tādēļ iepriekš izklāstītais arguments par iespējamo konkurences palielināšanos no ārpussavienības pakārtoto ražojumu puses nevar būt par pamatu antidempinga pasākumu nepiemērošanai.
3.4. Nepietiekama piegāde
(145)
Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka jau pēc izmeklēšanas perioda Savienības tirgū piegāde bija nepietiekama un antidempinga pasākumu piemērošana šo situāciju saasinātu, jo samazinātos imports no ĶTR, lai gan šis imports ir vajadzīgs, ņemot vērā spēcīgo un pieaugušo pieprasījumu.
(146)
Sūdzības iesniedzēji atzina, ka bija Savienības ražošanas nozares izgatavoto konkrētu ražojumu grupu trūkums, bet viņi to uzskatīja par pagaidu trūkumu, ko izraisīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās saistībā ar ekonomikas krīzi. Viņi arī iesniedza informāciju, ka Savienības ražošanas nozare varētu nodrošināt paredzamo pieprasījuma izaugsmi nākotnē ES pakārtotajās nozarēs, it sevišķi izmantojot dīkstāves jaudu, ko pavisam vienkārši varētu atjaunot, kā arī turpmākus tehnoloģiskus uzlabojumus un katlu rekonstruēšanu, ja tiktu atgūti stabili rentabilitātes līmeņi.
(147)
Šajā sakarā pirmām kārtām jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt negodīgas tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli ES tirgū, nevis apturēt importu. Tādēļ, lai gan ES cenu līmenis attiecīgajam ĶTR izcelsmes ražojumam, visticamāk, palielinātos pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ierosinātie pasākumi nenozīmē Savienības tirgus slēgšanu ĶTR ražotājiem eksportētājiem un pieļaus turpmāku attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienības tirgu.
(148)
Runājot par Savienības ražošanas nozares spēju aizstāt jebkādu iespējamo Ķīnas stikla šķiedras piegādes trūkumu, jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais jaudas izmantojuma līmenis apliecina, ka pieprasījumu tirgū varētu nodrošināt ar pilnīgu piegādi. Patiešām, pat visas 116 413 tonnas Ķīnas stikla šķiedras importa izmeklēšanas periodā teorētiski būtu varējusi aizstāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves jauda, ko izmeklēšanas periodā aprēķināja gandrīz 200 000 tonnu apmērā.
(149)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, provizoriski var secināt, ka iespējamo nepietiekamo piegādi varētu risināt ar plašāku Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojumu, ar citu importu, kā arī ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR par cenām, kas nav dempinga cenas.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(150)
Var secināt, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar konkrētu negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.
(151)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(152)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(153)
Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.
(154)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12-15 % apmērā. Tomēr līdz šim sniegtie pierādījumi nepārliecinoši rāda, ka šāds peļņas līmenis ir obligātais minimums, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspējīgu uzņēmējdarbību šajā uzņēmējdarbības nozarē. Nav neapgāžamu pierādījumu, kas apstiprinātu augstāku mērķa peļņas līmeni, tādēļ provizoriski tiek uzskatīts, ka mērķa peļņa 5 % apmērā būtu piemērota, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.
(155)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.
(156)
Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas līmenis
New Changhai grupa
61,4 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
104,2 %
Pārējie uzņēmumi
104,2 %
2. Pagaidu pasākumi
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējumu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir dempinga starpība.
(158)
Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, pagaidu maksājums, ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem atsevišķu režīmu vai izskatīšanu nepiemēroja, kā arī ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ir tāds pats. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.
Uzņēmums
Pagaidu maksājums
New Changhai grupa
8,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
43,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
43,6 %
(159)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.
(160)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai izveidojot jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(161)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(162)
Labas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo regulu piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes cirstā stikla šķiedrai, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingiem, izņemot impregnētus un pārklātus stikla šķiedras rovingus ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), stikla elementāršķiedras spolētiem diegiem, izņemot impregnētas un pārklātas lentes ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), un filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (TARIC kodi 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 un 7019310099).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu samaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
TARIC papildu kods
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changzhou Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan, Changzhou, Jiangsu
8,5
A983
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
A999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 15. septembrī