РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно държавна помощ C 19/09 (ex N 64/09), която Дания възнамерява да приведе в действие във връзка с преструктурирането на TV2 Danmark A/S
(нотифицирано под номер C(2011) 2614)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/109/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 4 август 2008 г. Комисията уведоми Дания за решението си да не повдига възражения срещу помощта за оздравяване, предназначена за TV2 Danmark A/S, под формата на кредитна линия в общ размер на 1 000 млн. DKK (наричано по-долу „решение за помощ за оздравяване“) (3). В това решение се констатира, че планираната помощ е съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално с правилата, посочени в Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (4) (наричани по-долу „насоките“).
(2)
Съгласно решението за помощ за оздравяване и насоките, на Комисията е трябвало да бъде предоставен план за преструктуриране или прекратяване на предприятието, или доказателство за това, че заемът е бил изплатен изцяло не по-късно от шест месеца след разрешаването на мярката за оздравяване, т.е. най-късно до 4 февруари 2009 г.
(3)
На 4 февруари 2009 г. Дания уведоми Комисията, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 3 от ДФЕС, за план за преструктуриране на TV2 Danmark A/S.
(4)
С писмо с дата 2 юли 2009 г. Комисията уведоми Дания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта.
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(6)
Комисията получи следните мнения от заинтересованите страни.
-
1.10.2009 г.
TDC A/S и You see
-
1.10.2009 г.
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009 г.
MTV Networks
-
2.10.2009 г.
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009 г.
Boxer TV
-
2.10.2009 г.
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009 г.
TV2 Danmark (получател на помощта)
-
2.10.2009 г.
MTG Viasat (които представиха допълнителна информация с писмо от 15 октомври 2009 г.)
-
2.10.2009 г.
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009 г.
SBS Broadcasting Networks Ltd и SBS TV A/S
-
7.10.2009 г.
Telia Stofa A/S
(7)
Тя ги препрати на Дания на 27 октомври 2009 г. Мнението, изпратено със закъснение от Telia Stofa, беше препратено на Дания на 30 ноември 2009 г. На Дания беше предоставена възможността да отговори и нейните мнения бяха получени с две писма, в които се разглеждат различни аспекти на мненията на третата страна: с писмо от датското правителство от 29 януари 2010 г., получено чрез постоянното представителство и регистрирано като получено на 23 февруари 2010 г. и с писмо от 29 март 2010 г., което е регистрирано като получено на 30 март 2010 г., а приложенията към това писмо са регистрирани като получени на 14 април 2010 г. На 8 юни 2010 г. датското правителство предостави допълнителна информация относно приемането на ново споразумение за медийната политика за 2011-2014 г.
(8)
На 9 юни 2010 г. TV2 Danmark A/S представи информационен меморандум относно продажбата на предавателната мрежа на TV2.
(9)
Комисията проведе среща с получателя на помощта TV2 Danmark A/S на 8 юни 2010 г. Като последващо действие след срещата на 30 юни 2010 г. Комисията изпрати въпроси на Дания, на които Дания отговори на 9 юли 2010 г.
(10)
Viasat представи допълнителна информация с писмо по електронната поща от 26 май 2010 г. и с писма, регистрирани като получени на 1 юни 2010 г. и 6 юли 2010 г.
(11)
Дания отговори на 17 август 2010 г. на допълнителните въпроси, отправени от Комисията на 23 и 28 юли 2010 г. Комисията проведе среща с Дания на 14 септември 2010 г., след което Дания предостави допълнителни мнения в писмено изложение от 15 октомври 2010 г.
(12)
Viasat представи допълнителна информация на Комисията на 22 декември 2010 г., а SBS - на 7 февруари 2011 г.
(13)
На 14 януари 2011 г. Комисията изпрати искане за информация на Дания, на което Дания отговори с писмо от 3 февруари 2011 г. Дания поиска провеждането на допълнителна среща с писмо от 28 януари 2011 г. Тази среща беше проведена на 7 февруари 2011 г. Допълнителна информация беше представена на 24 февруари 2011 г.
(14)
По искане на датските власти беше проведена допълнителна среща на 4 март 2011 г. След това Дания представи допълнителна информация с писма, регистрирани като получени на 11, 17 и 18 март 2011 г. и на 6 и 14 април 2011 г. В свое писмо от 11 март 2011 г. Дания уведоми Комисията, че части от плана за преструктуриране („TV2 Alene card“, за който е направено разяснение по-долу) няма да бъдат приложени. На 17 и 18 март и на 6 и 14 април 2011 г. Дания предостави изменени финансови данни като взе предвид това изменение.
(15)
Освен това следва да бъде отбелязано, че на 24 март 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd подаде заявление за анулиране на решението за помощ за оздравяване в Първоинстанционния съд на Европейските общности (понастоящем Общия съд) (6). В допълнение, на 15 май 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd поиска Комисията да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с цел отмяна на решението за помощ за оздравяване (7). Тези искания са свързани с различно решение и не възпрепятстват Комисията да изрази становище относно плана за преструктуриране. При все това с определение от 17 май 2010 процедурата по съдебното дело беше отложена до датата на вземането от Комисията на окончателно решение по делото за преструктуриране (8).
(16)
На 14 декември 2009 г. MTG/Viasat подаде жалба, в която се твърди, че Дания нарушава inter alia членове 106 и 102 от ДФЕС чрез въвеждането на потребителски такси за TV2.
II. ПОЛУЧАТЕЛЯТ: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S е учредено през 2003 г. като дружество с ограничена отговорност, което е притежавано изцяло от датската държава. Дружеството е поело дейността на автономната държавна институция TV2, която е създадена през 1986 г. Danmark A/S има участия в няколко различни дружества, включващи изцяло притежавани дъщерни дружества, асоциирани дружества, съвместни предприятия и миноритарни участия. TV2 Danmark A/S (наричано по-долу „TV2“) е дружество майка на групата TV2 и управлява обществения телевизионен канал TV2 (наричан по-долу също така „основният канал“).
(18)
Настоящ бизнес модел: В минали периоди основният канал TV2 се е финансирал чрез такси за телевизионен лиценз и приходи от реклама. При все това, макар че регионалните канали все още се финансират отчасти по този начин, финансирането чрез телевизионни лицензи за основния канал е приключило през юли 2004 г. и в сила е останало само финансиране чрез приходи от реклама. Понастоящем тези приходи от реклама са единственият източник на доходи за основния канал, освен печалбите от търговските канали. Понастоящем TV2 няма право да събира абонаментни такси за своя основен канал.
(19)
Задължения за обществена услуга: В раздел 38а, параграф 1 от Закона за телевизионното излъчване на Дания се предвижда задължение за обществена услуга за TV2 и в него се посочва, че „дейностите по излъчване на програми, представляващи обществена услуга, се предоставят на цялото население в съответствие с принципите, посочени в член 10“. Тези общи задължения се допълват от по-подробни описания в лиценза за обществена услуга и допълненията към него.
(20)
Комисията прие (9) и по тази точка беше потвърдено от Общия съд (10), че основният канал на TV2 изпълнява задължение за обществена услуга. Дейностите по обществената услуга, които извършва TV2, съставляват повече от […] (11) от неговите разходи (12).
(21)
Освен това основният канал TV2 поема задължение за обществена услуга за излъчване на регионални програми съгласно точка 2.5 от лиценза за обществена услуга на TV2 (13). Регионалното съдържание се доставя чрез регионалните станции на TV2. Осемте регионални станции са независими от TV2. Те се уреждат от раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания (14). Всяка от осемте регионални станции на TV2 има Съвет на представителите, чийто състав отразява голямото разнообразие от аспекти на регионалната култура и общност. TV2 не може да участва на заседанията на тези Съвети на представителите. На регионалните станции са възложени дейности по обществената услуга съгласно раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания и в излъчваните от тях програми трябва да се подчертава, че те са регионални подразделения на едно главно дружество. Извършваните от тях дейности се финансират главно чрез лицензни такси (15). TV2 е задължен да предава тези регионални програми в „прозорци“ в хода на излъчване на обичайната програма на TV2 (16). TV2 не може да оказва влияние върху избрания телевизионен формат, напр. за гарантиране на съгласуваност с обичайните телевизионни програми, излъчвания по основния канал. В периодите между националните и регионалните програми TV2 излъчва реклами, които са насочени към регионалния пазар, и задържа приходите от реклама.
(22)
Задължение за „задължителен пренос“: Понастоящем основният канал попада в обхвата на „задължителния пренос“ съгласно раздел 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, съгласно който разпространителите на SMATV (колективни системи за приемане и разпространение на телевизионни сигнали) (включително кабелните разпространители-търговци) трябва да осигурят достъп до каналите, споменати в разпоредбата (т.е. TV2 и DR) във всички свои пакети (17).
Разпространителите на телевизия, които използват сателит като платформа за разпространение, не са били задължени да включат основния канал TV2 в пакетите от програми, но тъй като каналът е много популярен, те са решили да го включат (18).
(23)
Разпространение на телевизия в Дания: В Дания телевизията се разпространява по пет различни начина, базирани на алтернативни средства за получаване на телевизионен сигнал: разпространение по кабел (разпространители YouSee и Stofa), SMATV (разпространение по местна кабелна мрежа), разпространение чрез сателитна чиния (Viasat и Canal Digital), разпространение по широколентови мрежи (IPTV) и разпространение по наземна мрежа. Към 1 ноември 2009 г. аналоговият наземен сигнал беше изключен, а наземните телевизионни сигнали в Дания бяха цифровизирани. Дружеството Boxer спечели търга за търговски контрол на достъпа и отговаря за предаването на канали с абонамент по наземната мрежа. Понастоящем основният канал TV2 се излъчва безплатно (FTA) без да се събират абонаментни такси за гледането му (19).
(24)
Дейности на TV2: Основният предмет на дейност на TV2 е излъчването и продажбата на телевизионна реклама. Освен това дружеството придобива и продава аудиовизуални права на международните пазари (напр. за Евро 2008 или Олимпийските игри), които то може да излъчва по своите канали или да препродава. TV2 осъществява дейност почти изключително на пазара на телевизионните програми и на други пазари, свързани с медийна дейност в Дания. Основният канал TV2, заедно с радио Danmarks (публично предприятие, което се финансира изключително чрез лицензни такси и управлява два обществени канала), е най-големият телевизионен канал.
Основният канал TV2 понастоящем се конкурира на пазара на телевизионната реклама например с каналите на Viasat TV3 и TV3+. Viasat е собственост на шведското дружество Modern Times Group A/S (MTG), което осъществява дейност също така като разпространител в сателитния сегмент. Освен това TV2 се конкурира за приходи от реклама с SBS A/S, което е собственост на германското дружество ProSiebenSat. Платените телевизионни канали на TV2, каквито са TV2 Zulu и TV2 Charlie, се конкурират с други търговски канали на пазара на едро за разпространение на платени телевизионни пакети.
(25)
Търговски операции: TV2 управлява редица необществени търговски канали, включително TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film и TV2 News. Освен това то притежава 50 % от TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie и TV2 News се финансират чрез абонаменти и реклама, докато TV2 Film се финансира изключително чрез абонаменти.
(26)
Както е потвърдено от Дания (20) и от TV2 Danmark A/S и неговия конкурент Viasat (21), работата на основния канал е от жизненоважно значение за постигане на приходите, реализирани от търговските канали.
(27)
От 2001 г. насам TV2 е задължено да води отделни счетоводни отчети за своите търговски дейности и дейностите по обществената услуга, вж. Наредба № 740 (22). Отчетите се проверяват от външни одитори.
(28)
Друга дейност: В допълнение TV2 Danmark A/S притежава няколко дъщерни дружества или е част от редица съвместни предприятия, свързани с телевизионна дейност, които излъчват на съдържание и радиопрограми, а в предходни периоди е разполагало също така и с мрежа за пренос на радио- и телевизионни сигнали (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M и Fordelingsnet), заедно с канала DR. Според информацията, предоставена от Дания, Broadcast Service Denmark е водещият излъчващ оператор-доставчик в Дания във връзка с планирането, изграждането, управлението и обслужването на предавателни мрежи. Предавателната мрежа е била съвместно притежание на Danske Radio и TV2 пряко или посредством съвместно притежавани сдружения (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 е продало обаче дяловете си в тази мрежа като част от своето преструктуриране.
(29)
Дела, водени на национално равнище, за нарушаване на антитръстовите правила от страна на TV2: Комисията отбелязва, че поведението на TV2 на рекламния пазар е предмет на разследване от страна на датските органи за защита на конкуренцията. На 21 декември 2005 г. датския Съвет по конкуренция реши, че TV2 е нарушило член 102 от ДФЕС и съответните национални законодателни разпоредби чрез използването на отстъпки за засилване на лоялността на рекламния пазар. Това решение беше анулирано от Трибунала по обжалване на спорове във връзка с конкуренцията (Competition Appeals Tribunal) на 1 ноември 2006 г., но след това беше потвърдено при апелативно обжалване пред Висшия съд на Източна Дания на 22 юни 2009 г. Жалба срещу последното съдебно решение беше внесена във Върховния съд, който потвърди решението на Висшия съд на 18 март 2011 г. Делото беше заведено във връзка с предходно дело от 29 ноември 2000 г., в рамките на което датският Съвет по конкуренция е установил, че отстъпките, предоставяни от TV2 през 2000 г., са представлявали злоупотреба с господстващо положение.
III. ДРУГИ НЕПРИКЛЮЧЕНИ СЪДЕБНИ ДЕЛА, СВЪРЗАНИ С TV2
(30)
Подкрепата за дейностите, извършвани от TV2 чрез публични средства преди неговото учредяване и последващата рекапитализация са били предмет на решения на Комисията от 19 май 2004 г. и съответно, 2 февруари 2005 г. (23) В първото си решение Комисията е постановила възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на TV2 в размер на 628,1 млн. DKK. Дания е постановила възстановяване от получателя на помощта, ведно с присъщата лихва, и е възстановила сумата от 1 050 млн. DKK от TV2. Във второто решение не са били повдигнати никакви възражения по отношение на съвместимостта с общия пазар на рекапитализацията, която се е състояла от вливане на капитал в размер на 440 млн. DKK и допълнително преобразуване на дълг в капитал в размер на 394 млн. DKK.
(31)
На 22 октомври 2008 г. Общият съд анулира решението на Комисията за възстановяване (24). На 24 септември 2009 г. (25) Общият съд издаде определение във връзка с решението за рекапитализация, в което се заявява, че не е необходимо издаване на решение, тъй като решението за рекапитализация - основаващо се на решението за възстановяване - се основава на хипотези, които вече не са налице, и следователно е лишено от всякакво съдържание и смисъл. Съдът счете, че двете решения представляват два аспекта на един и същ правен въпрос.
(32)
Разследването на Комисията във връзка с гореспоменатото дело е било проведено паралелно с настоящата процедура и решението на Комисията по гореспоменатото дело ще бъде прието едновременно с приемането на настоящото решение.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
1. Контекст на първоначалния план за преструктуриране
(33)
Както е посочено в решението на Комисията за разрешаване на помощта за оздравяване в размер на 1 000 млн. DKK през 2008 г., TV2 Danmark е срещнало сериозни трудности, свързани с ликвидността, в резултат на големи инвестиции, по-специално в дейността на радиото, по-ниски от очакваните приходи от реклама и по-високи лихвени проценти. Тези потребности от ликвидни средства не могат да бъдат задоволени чрез осигуряване на заеми от частни кредитори (банки). След решението за помощ за оздравяване, Дания представи плана за преструктуриране в рамките на шестмесечния срок, предвиден в насоките.
(34)
Планът за преструктуриране, представен на Комисията на 4 февруари 2009 г. беше изготвен след сключването на споразумение между водещите политически партии в Дания относно добавка към споразумението за медийната политика за периода 2007-2010 г., което бе публично оповестено на 9 януари 2009 г.
(35)
В своето уведомление от 4 февруари 2009 г. Дания представи различни мерки за помощ за преструктуриране, тъй като, според нея, проблемите, свързани с краткосрочната ликвидност и задлъжнялост, посочени в решението на Комисията за помощ за оздравяване, все още са налице. Поради тези проблеми TV2 Danmark A/S беше определено като предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките (26), като Комисията няма никакво основание да се разграничи от това определение в решението за откриване на процедурата, а според Дания TV2 продължава да бъде такова предприятие, дори след получаването на помощта за оздравяване. Това може да бъде доказано от данните, споменати в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (27).
(36)
По-късно в хода на производството, и по-специално като реакция на мненията на трети страни, Дания предостави друго актуализирано проучване на Прайс Уотърхаус Купърс (PWC) относно финансовото положение на TV2. Актуализираните данни са обобщени в таблицата по-долу (28).
Развитие на TV2 Danmark A/S
Ключови данни
(Млн. DKK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Печалба преди данъчно облагане
142
- 213
18
-28
Оборот
1 980
2 251
2 206
2 029
Нетен паричен поток
79
- 550
-73
-60
Нетни лихвоносни дългове
232
564
622
659
Нетни лихвени проценти
10
19
41
31
Нетна стойност на активите
815
598
616
601
Според Дания проблемите на TV2 са резултат, inter alia, от това че предприятието е обществен канал (29), който става все по-нерентабилен и няма устойчив бизнес модел, както и от някои загуби, които произтичат от неуспешни инвестиции.
(37)
Загуби: Поради факта, че приходите от реклама са по-ниски от заложените в бюджета, в съчетание с поредицата от лоши инвестиции (най-вече в TV2 Radio), през 2007 г. TV2 Danmark A/S отчита значителна загуба (214 млн. DKK, възвръщаемост на собствения капитал минус 36 %). Освен това в края на март 2008 г. прогнозите за финансовия резултат за 2008 г. бяха за нова загуба преди данъчно облагане в размер до […] млн. DKK, макар че прогнозата беше считана за силно зависима от промените на рекламния пазар. По подобен начин дружеството отчита загуби и през 2009 г.
(38)
Оборот/пазарен дял: Пазарният дял на основния канал на TV2 претърпя спад години преди предоставянето на помощта за оздравяване и този процес продължава. Лишаването на ТВ2 от традиционното за него бизнес предимство чрез изключването на аналоговата наземна телевизия и въвеждането на DTT (цифрова наземна телевизия) е довело до по-равно разпределение на възможностите от ноември 2009 г. Премахването на задължението за „задължителен пренос“ (вж. съображение 52 по-долу) се очаква да доведе до допълнителни загуби на пазарния дял. От 2003 до 2009 г. „търговският“ пазарен дял на основния канал на TV2 (възрастовата група 21-50 години, която е най-интересната от търговска гледна точка зрителска група) вече е отбелязала спад с 19 % от 56,2 % на 45,6 % (30). Търговският пазарен дял на TV2 се очаква да бъде в размер до […] % през 2013 г. (31).
(39)
Нарастващи дългове/паричен поток/лихвени проценти: Както може да се види от таблицата, нетният лихвоносен дълг на TV2 Danmark A/S бележи значителен ръст от 232 млн. DKK през 2006 г. до 622 млн. DKK през 2008 г. (преди продажбата на мрежата и изплащането на по-голямата част от дълга, нетният лихвоносен дълг е заложен в бюджета в размер на […] млн. DKK през 2010 г.). Таблицата също така показва, че TV2 Danmark A/S е имало отрицателни парични потоци, нарастващи дългове, увеличаващи се лихвени проценти и намаляващи нетни стойности на активите за периода 31 декември 2006 г. - 31 декември 2009 г.
(40)
Анализ на най-благоприятния/най-неблагоприятния сценарий: Първоначалният план за преструктуриране съдържа базов сценарий, най-неблагоприятен и най-благоприятен сценарий с изчисления за чувствителността. Той се основава на пазарни прогнози, които са външни за дружеството (тъй като са изготвени от Прайс Уотърхаус Купърс). Сценариите прогнозират реален темп на нарастване на БВП, като от това произтича очакваният ръст (или спад) на пазара на телевизионната реклама, който, в комбинация с прогнозните стойности на пазарния дял, води до получаване на прогнозни стойности за приходите от реклама на TV2. При базовия сценарий е налице умерено увеличение на БВП ([…] % за 2009 г. и 2010 г., […] % за 2011 г. и […] % за 2012 г.). Прогнозите за пазара на телевизионната реклама бяха за […] в периода 2009-2012 г. от […] млн. DKK до […] млн. DKK в този период ([…] %). Според най-неблагоприятния сценарий ръстът на БВП е по-слабо положителен (нулев през 2009 и 2010 г. и ръст от […] % и […] % съответно през 2011 г. и 2012 г.) и освен това е налице […] в разходите за реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %). Най-благоприятният сценарий прогнозира малко по-висок ръст на БВП спрямо прогнозата на базовия сценарий и следователно слаб ръст на пазара на телевизионната реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %).. В комбинация с прогнозираната загуба на пазарен дял, беше прогнозирано, че приходите от реклама на TV2 ще […] с […] %, […] % и […] % за базовия, най-неблагоприятния и най-благоприятния сценарий за периода 2009-2012 г., което е равнозначно на […] от […] %, […] % и […] %.
(41)
Приходите от реклама на TV2 са отбелязали ръст при (геометрична средна) с 1,9 % за периода 1999-2009 г. със стандартно отклонение от 12 % (32). Следователно, предвид зависимостта на бизнес цикъла от приходите от реклама на TV2 и общите икономически перспективи към момента на оценката, прогнозите на PWC за периода 2009-2012 г. не могат да бъдат отхвърлени като неразумни.
(42)
Докладът на PWC беше актуализиран през септември 2009 г., за да се отчетат по-скорошни очаквания, свързани с приходите от реклама и в него се предвижда по-лош сценарий от очакваното в базовия сценарий (33). Пазарът на телевизионната реклама отбеляза спад през 2009 г. с 18,7 % в сравнение със стойността през 2008 г. (34). Приходите от реклама на TV2 спаднаха с 4 % през 2008 г. (от 1 667 млн. DKK до 1 597 млн. DKK) и с допълнителни 24 % през 2009 г. (от 1 597 млн. DKK до 1 220 млн. DKK) (35).
(43)
Дания изтъква, че затрудненията на TV2 се дължат на дълг, произтичащ от големи инвестиции в предходните години, несигурност по отношение на резултата от неприключеното дело за държавна помощ, свързано с TV2, и не на последно място, бизнес модел за обществения канал, който се основава единствено на прихода от реклама. По-специално дейността на радиото е довела до значителни загуби от момента на започването ѝ през 2007 г. През април 2008 г. беше взето решение за прекратяване на дейността на радиото.
(44)
Липса на външно финансиране от банки: В плана за преструктуриране се отчитат съмненията, които банките, финансиращи TV2, имат относно настоящия бизнес модел на основния канал и относно възможния резултат от водените понастоящем съдебни дела, свързани с помощ, предоставена на TV2 в миналото. Планът за преструктуриране ограничава излагането на банките на риск, свързан с дружеството, чрез допълнителни намаления на текущите заеми или кредитните улеснения. Дания е предоставила доказателства за това, че на 22 април 2009 г., след публикуването на отчетите на дружеството, основната банка на дружеството […] е поискала да намали размера на заема и кредитния инструмент, които е предоставила на дружеството (36).
(45)
TV2 беше изправено пред трудности с ипотекирането на своята сграда в Одензе и съобщи, че е намаляла не само стойността на сградите, а също така и потенциалната ипотечна стойност (37). Накрая TV2 обезпечи заем в размер на 80 млн. DKK, предоставен от Nordea bank, което е по-малко от очакваното. По-късно Дания предостави актуализирана информация, свързана с липсата на интерес от страна на банките за предоставяне на търговски заеми. От тази информация става ясно, че нито една от банките, с които е установен контакт ([…], […], […] и […]) не е счела TV2 за кредитоспособно дружество. Това се дължи на очаквания, свързани с развитието на рекламния пазар, който е единственият източник на доходи за TV2. Способността на TV2 за реализиране на приходи е била поставена под въпрос, а неприключените съдебни дела са били счетени за допълнителен рисков фактор (38).
2. Описание на първоначално представения план за преструктуриране и измененията към него
(46)
Според уведомлението представеният план за преструктуриране на TV2 следва да се осъществи в периода 4 февруари 2009 г.-31 декември 2012 г. Той е целял да предприеме мерки срещу слабостите в стопанската дейност на TV2, по-специално неравновесието по отношение на краткосрочните дългове в счетоводния баланс и бизнес модела за обществения канал, който се счита за неустойчив поради това, че се основава единствено на финансиране от циклични приходи от реклама. Планът се състои от следните пет основни компонента: i) финансово преструктуриране, засягащо счетоводния баланс, ii) оперативно преструктуриране, iii) ново финансиране на обществения канал TV2 чрез въвеждане на нов бизнес модел, iv) мерки за помощ и v) компенсаторна(и) мярка(мерки).
(47)
Мерките за финансово преструктуриране е следвало да се състоят главно от следните четири елемента: продажба на 50 % дялово участие в мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали BSD (39), ипотекиране на търговските сгради в Одензе (Kvaegtorvet), с което се очаква реализирането на […] млн. DKK, отлагане и намаляване на планирани капитални инвестиции и преотстъпване на миноритарни участия, притежавани в някои дружества, които осъществяват дейност в близки медийни сектори, […], Momondo, […] и […]. Чрез тези мерки се е очаквало да се реализират постъпления, надвишаващи […] млн. DKK, част от които са щели да бъдат използвани за намаляване на краткосрочните заеми.
(48)
Обхватът на мерките за оперативно преструктуриране е разширен, за да включва мерки за намаляване на разходите на стойност 280 млн. DKK, които са инициирани през 2008 г. и включват закриване на East Production и неговото сливане с TV2, прекратяване или намаляване на размера на участието на TV2 в […] и допълнителни икономии на разходите в размер на 40 млн. DKK. Освен това след уведомлението TV2 е успяло да въведе допълнителни мерки за икономии на разходите в план, приет на 30 март 2009 г., което включва намаляване на капиталните инвестиции за 2009 г. с 30 млн. DKK, както и допълнителни периодични намаления на разходите в размер на 97 млн. DKK (40).
(49)
Нова мярка за финансиране (такса за крайния потребител) (41) има за цел да разшири обхвата на източниците на стабилен приход за обществения канал TV2. Решението за това беше прието със споразумение от 9 януари 2009 г., сключено между основните политически партии, относно добавка към споразумението за медийната политика за 2007-2010 г.
(50)
Събиране на абонаментни такси: Бизнес моделът за основния канал ще бъде направен устойчив като се позволи на TV2 да въведе от 1 януари 2012 г. такси за крайни потребители, т.е. абонаментни такси, за финансиране на обществения канал. В допълнение, TV2 ще продължи да получава приходи от реклама.
(51)
Таксите ще бъдат начислявани на крайните потребители от разпространителите. Таксата, подлежаща на плащане от крайния потребител, няма да се определя от правителството, а ще се договаря чрез обичайни търговски преговори между TV2 и разпространителите (напр. DTT Boxer). TV2 очаква, че месечната такса, която ще събира от разпространителите, ще бъде приблизително в размер на 10-12 DKK (без ДДС) на домакинство (42). Въвеждането на потребителски такси от 2012 г. има за цел да даде достатъчно време на домакинствата, понастоящем оборудвани с техника по технологията MPEG 2, която може да получава „безплатно“ цифрова наземна телевизия (DR1, DR2 и TV2) да преминат към оборудване с формат MPEG 4. Дания очаква, че въвеждането на този елемент от плана за преструктуриране ще възстанови дългосрочната жизнеспособност на TV2. TV2 очаква приблизително нетно увеличение в размер на […] млн. DKK на приходите от потребителски такси през 2012 г. (43).
(52)
Няма да съществува законодателен акт, задължаващ разпространителите да включат TV2 в своите пакети. Напротив, съществуващото задължение за „задължителен пренос“ ще бъде отменено при въвеждането на потребителските такси (44). Това следва от формулировката на глава 6, член 38, параграф 2, буква а) от действащия в момента Закон за телевизионното излъчване на Дания, който гласи, че ако министърът на културата позволи на TV2 да събира потребителски такси, съществуването на задължението за „задължителен пренос“ следва да бъде преустановено. С други думи, задължението за „задължителен пренос“ ще бъде прекратено автоматично с въвеждането на потребителските такси. Очаква се, че основният канал TV2 de facto ще се разпространява от кабелните мрежи и от асоциациите, пренасящи сигнали чрез антени, по същия начин, по който се разпространява понастоящем. Структурата на пакета може да бъде изменена от разпространителите, като TV2 заеме мястото на съществуващ платен канал.
(53)
Първоначално се е очаквало, че ще бъдат направени изключения от възможността за събиране на такси от крайни потребители, както и че TV2 няма да събира такси от крайни потребители, които не са получавали друг платен телевизионен канал (известен като системата „TV2 Alone card“). Това е трябвало да означава, че крайните потребители, които получават само безплатни (FTA) канали, все още могат да гледат TV2 безплатно. Тази възможност, която се е съдържала в проектопредложение на Министерството на културата от 18 ноември 2010 г., обаче няма да бъде реализирана. Следователно от 2012 г. TV2 ще събира такси от всички крайни потребители, които желаят да получават TV2, за да гледат обществения канал. Възможността за събиране на такси от крайните потребители изисква промяна в лицензните условия на TV2, която ще бъде извършена от Министерството на културата.
(54)
Мерки за помощ в първоначалното уведомление: Съгласно първоначалното уведомление са били са предвидени три типа мерки за помощ в размер на максимум 1 375 млн. DKK, които да придружават преструктурирането. Те са били:
-
подчинен заем в размер на 300 млн. DKK,
-
издаване на гаранция за продажбата на мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали за очаквана стойност на продажбата от 475 млн. DKK, и
-
временен кредит в първоначален размер на 600 млн. DKK, ако TV2 не е в състояние осигури външно финансиране.
(55)
Дания заяви, че лихвените проценти и гаранционните такси ще бъдат подобни на тези за стабилни предприятия. Тези мерки не са били въведени. Допълнителни подробности могат да бъдат намерени в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (45).
(56)
Кредитът в размер на 1 000 млн. DKK, представляващ помощ за оздравяване, разрешен с решение на Комисията от 4 август 2008 г., остава в сила.
(57)
Дания предостави информация относно разходите за преструктуриране и предлага два различни варианта за изчисление в тази връзка. На първо място тя твърди, че преструктурирането на TV2 представлява финансово преструктуриране, при което разходите за покриване на недостига от ликвидни средства в действителност представляват разходи за преструктуриране, т.е. разходи за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност. Дания счита, че каквито и да са тези разходи, те ще бъдат изцяло платени от самото предприятие TV2. Причината за това е, че Дания приема, че към датата на решението на Комисията всички мерки за помощ или няма да са приведени в действие, или ще са били възстановени изцяло (46). Освен това Дания заявява, че в специалния случай, свързан с преструктурирането на TV2, икономиите на разходите следва да бъдат приемани и като разходи за преструктуриране, тъй като икономиите на разходите имат за цел не само да увеличат конкурентоспособността, а също така и да осигурят финансовата жизнеспособност на TV2 от чисто търговска гледна точка (47). Като алтернативен вариант едно по-традиционно изчисление на разходите за преструктуриране, в което не са включени икономиите на разходите, би довело до съсредоточаване върху направените еднократни извънредни разходи, които Дания изчислява на […] млн. DKK за разходи по сделки за преносната мрежа, разходите, свързани с преминаването към платена телевизия (потребителски такси) и съдебните разноски и разходите за консултанти, както и разходите за прекратяване на трудови договори (48).
(58)
Като компенсаторна мярка TV2 първоначално пое задължение да не открива нови телевизионни канали в рамките на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2012 г. Дания посочва, че това представлява жертва от страна на дружеството, тъй като новите канали биха направили TV2 по-малко зависимо от приходи от реклама. В света на цифровата телевизия до зрителите по-често се достига чрез специализирани канали, а TV2 посочва, че неговите конкуренти откриват нови канали през този период.
(59)
По отношение на срока на плана за преструктуриране, за който е съобщено, че продължава до 31 декември 2012 г., датските власти изтъкнаха, че е в интерес на TV2 да замени всички държавни помощи на по-ранен етап, като по този начин то ще позволи на периода на преструктуриране по възможност да приключи по-рано (49).
3. Допълнителни промени по време на процеса на преструктуриране
(60)
Както е предвидено в плана за преструктуриране, TV2 е продало предавателната си мрежа на 30 септември 2010 г. на шведското дружество Teracom AB, собственик на Boxer. Реализираните постъпления от продажбата в полза на TV2 са в размер на приблизително 640 млн. DKK преди облагане с данъци, които са били използвани за намаление на дълга на TV2.
(61)
Освен това TV2 е било в състояние да ипотекира търговските си сгради в Одензе, но на по-ниска стойност от първоначално очакваната. Вместо […] млн. DKK, получената от TV2 ипотечна стойност е в размер на само 80 млн. DKK.
(62)
На 4 октомври 2010 г. TV2 е изплатило всички свои тегления от временната кредитна линия, която е била одобрена с решението на Комисията за помощ за оздравяване. TV2 е изтеглило общо 223 млн. DKK от заема, представляващ помощ за оздравяване. До края на 2008 г., т.е. през шестте месеца от периода на помощта за оздравяване, TV2 е изтеглило 208 млн. (50). В контекста на продажбата на предавателната мрежа, която е била по-успешна от прогнозираната в плана за преструктуриране, Дания е изпратила следните изменени данни относно финансовото положение на TV2 (основани на абонаментите за основния канал) (51).
(В млн. DKK)
Реализирани
2009 г.
Приблизително изчислени
2010 г.
Прогнозни данни
2011 г.
Прогнозни данни
2012 г.
Прогнозни данни
2013 г.
Приходи
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Разходи
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
ППЛД (печалба преди облагане с данъци)
-2
25
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане от запазени дейности
-28
42
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане, от преотстъпени дейности
1
397
[…]
[…]
[…]
Печалба след данъчно облагане
-14
353
[…]
[…]
[…]
Собствен капитал в края на годината
601
952
[…]
[…]
[…]
Нетни лихвоносни дългове в края на годината
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
На 13 октомври 2010 г., […] предложи да осигури на TV2 допълнителен кредит на стойност […] млн. DKK. Това би увеличило размера на дългосрочните заеми на TV2 към […] от […] млн. на […] млн. DKK (52). При все това предложението е предмет на следните две условия:
а)
[…]
б)
[…].
(64)
Въз основа на това до края на 2012 г. TV2 очаква да получи финансови инструменти в диапазон от около […]-[…] млн. DKK. Тези инструменти се състоят от […]-[…] млн. DKK и допълнителни външни кредити в размер на […] млн. DKK (53).
(65)
Освен това Дания е предоставила данни относно капиталовата структура на TV2. Поради проблемите при получаването на външно финансиране и, на свой ред, поради несигурността, свързана с неприключените съдебни дела и бизнес модела на TV2, който е чувствителен по отношение на приходите от рекламата, Дания заяви, че TV2 следва да разчита в по-малка степен на дълга, отколкото на собствения капитал. Освен това Комисията отбелязва несъответствия между размера на финансиране чрез собствен капитал на TV2 при съпоставяне със ситуацията при неговите партньори.
(66)
По-конкретно капиталовата структура може да бъде оценена от гледна точка на показателя за платежоспособност, т.е. съотношението между балансовата стойност на собствения капитал и общата стойност на счетоводния баланс. PWC (финансов консултант на датските органи) показва, че средният (медианен) показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е приблизително […] % ([…] % в края на 2009 г.) (54). Средният показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е значително по-нисък от показателя за платежоспособност, който се очаква TV2 да има в края на периода на преструктуриране. След продажбата на предавателната мрежа, показателят за платежоспособност на TV2 в края на 2010 г. е […] %. Очаква се да достигне […] % в края на 2011 г. и […] % в края на 2012 г. Според последните прогнози, представени от TV2, нетният съотношението на задлъжнялост (нетният лихвоносен дълг към печалбата преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация (EBITDA)), следва да бъде в приблизителен размер на […] в края на 2010 г., в приблизителен размер на […] в края на 2011 г. и в приблизителен размер на […] през 2012 г. Средният (медианен) нетен размер на съотношението между дълг и собствен капитал в края на 2009 г. е […] ([…]) в извадка, състояща се от сродните на TV2 предприятия (55).
4. Въздействие на новите финансови параметри върху представения план за преструктуриране
(67)
Дания потвърди, че никой от първоначално предложените в плана за преструктуриране три типа мерки за помощ не е бил въведен, но че Дания е изчаквала решението на Комисията в съответствие със задължението за отлагане, предвидено в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (56). В контекста на неотдавнашните промени обаче, от практическо значение са само заемът и кредитните улеснения по плана за преструктуриране в настоящото му състояние (57). Представената мярка за помощ, състояща се от предложена гаранция по отношение на продажбата на предавателната мрежа, е станала неуместна и неприложима (58), тъй като продажбата е била извършена успешно без наличието на гаранция (59). Междувременно се прилага само временната кредитна линия.
С оглед на подобреното финансово положение на TV2 след продажбата на предавателната мрежа, Дания заяви, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени при единственото условие планът за преструктуриране да бъде одобрен (включително възможността за въвеждане на такси за крайния потребител), както и Комисията да приеме решение по „старите“ дела за държавна помощ, което да не включва каквото и да е допълнително изплащане на държавна помощ в полза на правителството на Дания (60). TV2 посочва, че при такъв сценарий то ще разполага с достатъчно средства до 2012 г., когато ще бъдат въведени плащанията на абонаменти за основния канал (61). Планът за преструктуриране като такъв не е оттеглен. По отношение на все още действащия заем, който представлява помощ за оздравяване, понастоящем TV2 не е в състояние да тегли средства от него, тъй като условията (потвърдена от експерт нужда от ликвидни средства), не са изпълнени (62).
(68)
В първоначалния план за преструктуриране Дания е поела ангажимент, че TV2 няма да открива нови телевизионни канали. Освен това по-късно е било разяснено, че този ангажимент е имал за цел да обхване и радиоканалите, но датските власти считат, че тази компенсаторна мярка следва да приключи, когато всички мерки за помощ бъдат отменени, тъй като те считат, че това е краят на периода на преструктуриране (63). По време на разследването на Комисията правителството на Дания взе решение да отправи покана за участие в процедура по възлагане на обществена поръчка за обществен радиоканал (64). Целта на този нов радиоканал е да създаде конкуренция на датския пазар за излъчване на обществени радио програми, на който понастоящем доминира общественият излъчващ оператор DR с дял от почти 80 % от аудиторията. Първоначално TV2 е имало намерение да участва в такава обществена поръчка, в която може да бъде представена оферта само след като мерките за помощ са приключили. При все това по време на разследването Дания потвърди, че TV2 няма да участва в тази обществена поръчка поради провежданото в момента разследване от страна на Комисията (65).
(69)
TV2 заявява, че докато не бъдат приключени съдебните дела само коефициентите на доходност представляват адекватен критерии за оценяване на финансовото положение на TV2 спрямо това на неговите конкуренти. При все това TV2 потвърждава, че капиталовите показатели (като показателя за платежоспособност) ще станат значими само когато несигурността, свързана с бизнес модела, и съдебните спорове бъдат решени (66). Правителството на Дания изрази своето намерение за това, че не следва капиталът на TV2 да бъде оценяван твърде високо и желае да въведе мерки, с които да гарантира, че тази цел ще бъде постигната веднага след въвеждане на таксите за крайните потребители през 2012 г. Правителството на Дания, в качеството си на собственик на TV2, ще гарантира, че веднага след въвеждане на таксата за крайния потребител и нормализирането на финансовото положение, TV2 ще има капиталова структура, която съответства на нормалните пазарни условия.
(70)
За тази цел Дания се е ангажирала да обучи независим финансов експерт в края на 2012 г. или началото на 2013 г., който да извърши анализ на капиталовата структура на TV2, като я сравни с капиталовата структура на други сравними медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклони значително от медианните или средните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания е поело ангажимент на заседанието на Общото събрание през април 2013 г. да коригира капиталовата структура, за да подобри положението. Ако са налице основателни причини да не бъде коригирана капиталовата структура, правителството на Дания ще уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране. Правителството на Дания предприема преструктуриране на капиталовата база чрез плащания на дивиденти, което ще бъде прието на Общото събрание през април 2013 г., а не чрез повишаване на дълга на TV2, като по този начин ще бъде разширен обхватът на счетоводния баланс.
(71)
Освен това Дания се е ангажирала да представи анализа на Комисията, заедно с плановете на правителството за действие в съответствие с анализа, което ще бъде извършено своевременно преди заседанието през април 2013 г.
V. ОБОБЩЕНИЕ НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТ 2 ЮЛИ 2009 Г. ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(72)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че заемите и гаранцията, съобщени в плана за преструктуриране, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 1 от ДФЕС и разгледа съвместимостта на плана за преструктуриране съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, във връзка с Насоките за преструктуриране на Комисията (67). При все това Комисията проведе консултации по въпроса дали прилагането на член 87 от Договора за ЕО (член 107 от ДФЕС) би възпрепятствало изпълнението на задачата, свързана с обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, поверена на TV2.
(73)
Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на представения план за преструктуриране по отношение на следното:
-
Ако за момента се приеме, че TV2 Danmark A/S е било предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките, Комисията е приканила за представяне на коментари по този въпрос, като се отчете фактът, че конкурентите на TV2 са посочили, че проблемите с паричните потоци са възникнали по вина на самото TV2, били са лесно разрешими и не са имали въздействие върху фундаменталната жизнеспособност на дружеството. Освен това конкурентите са заявили, че през 2008 г. TV2 е било рентабилно.
-
Като се има предвид, че планът за преструктуриране трябва да включва преотстъпването на дейности, които дори след преструктурирането биха носили загуби в структурно отношение (68), Комисията си зададе въпроса дали мерките в плана за преструктуриране са можели сами по себе си да направят TV2 рентабилно дружество. Освен това Комисията не беше в състояние да потвърди достоверността на общите пазарни прогнози, които са в основата на плана (напр. промени на рекламния пазар, ръст на БВП, поддържане на дял от зрителската аудитория на TV2).
-
Предвид икономическата ситуация, в която започва изпълнението на плана, неговият дълъг срок беше поставен под въпрос.
-
Освен това, тъй като успешното привеждане в действие на мерките за финансово и оперативно преструктуриране, които се съдържат в плана за преструктуриране до 2010-2011 г. би могло да доведе до отпадане на необходимостта от въвеждане на потребителски такси за канал TV2 за осигуряването на дългосрочна жизнеспособност на TV2 Danmark A/S, и тъй като липсва оценка на въздействието на тези такси върху конкуренцията, възниква въпросът дали вече решеното автоматично поетапно въвеждане на таксите до 2012 г. е целесъобразно.
-
Комисията изрази опасения дали единствената компенсаторна мярка за отлагане относно пускането на нови телевизионни канали е пропорционална на помощта, размера и относителната важност на TV2 Danmark A/S на пазарите, на които дружеството извършва дейност (69).
-
Комисията повдигна въпроса дали помощта би могла да бъде използвана не само за покриване на разходите по преструктурирането, а и за финансиране на агресивно пазарно поведение.
VI. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ДАТСКИТЕ ВЛАСТИ
(74)
Следва да бъде отбелязано, че в следното обобщение на мненията на Дания и трети страни не са представени мнения, които се отнасят до функционирането на системата TV2 Alene card, тъй като тази част от плана за преструктуриране няма да бъде реализирана.
(75)
Датските власти твърдят, че TV2 е предприятие в затруднено положение, както е видно от доклада на PWC (70), който по-късно беше актуализиран (71). Тази гледна точка беше потвърдена също от реакцията на трети страни (72).
(76)
Съгласно доклада на PWC, изготвен малко преди уведомлението за преструктуриране, TV2 не може да се възстанови чрез собствени ресурси или чрез пазарно финансиране. Дания заявява също, че планът за преструктуриране, представен на Комисията, се базира на реалистични хипотези и сценарии, като същевременно показва, че ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Състоянието на рекламния пазар обаче се е влошило по отношение на базовия сценарий на плана за преструктуриране. Стойността на рекламния пазар е намаляла с 19 % през първата половина на 2009 г. и приходите от реклама на TV2 са спаднали с 24 % през 2009 г. Мерките за преструктуриране ще бъдат изпълнени възможно най-скоро, с изключение на въвеждането на потребителски такси, при което оперативните и техническите затруднения налагат отлагане до 2012 г. Освен това в по-късно писмено изложение Дания заяви, като отново се основава на прогнозните стойности на PWC, че прогнозата всъщност се е влошила след изготвянето на първоначалния план за преструктуриране и че ППЛД на TV2 през 2009 г. е била с […] млн. DKK по-ниска от разчетеното в плана за преструктуриране (73). Дания отбелязва също, че дружеството, както е доказано от извлечения от различни банки, не може да получи външно финансиране, тъй като банките поставят под съмнение бизнес модела на основния канал, настроени са критично към цикличните приходи от реклама като източник на приходи и считат за проблематична несигурността, произтичаща от неприключените съдебни дела.
(77)
Мерките за оперативно и финансово преструктуриране са анализирани като представляващи максимумът, който може да бъде осигурен, без да се компрометира качеството на излъчваните програми по обществения канал TV2. Мерките ще принудят TV2 да използва по-добре своите активи, като по този начин помощта се сведе до необходимия минимум.
(78)
След като продажбата на предавателната мрежа се оказа по-успешна от очакваното, по-късно правителството увери, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени и да не се изпълняват, след като Комисията одобри плана за преструктуриране и решението по неприключеното дело за държавна помощ от 19 май 2004 г. не изисква по-високи суми на изплащане (74).
(79)
Потребителските такси, които не представляват държавна помощ, осигуряват по-стабилен приход от дейността и ще представляват гаранция за банките по отношение на бизнес модела на TV2. Предполага се, че в резултат на преструктурирането маржът на ППЛД на дружеството като цяло би бил между […] и […] %, което би позволило на дружеството да се справи със свои собствени средства.
(80)
Въпреки че не е възможно да се предвидят промените в ценообразуването и структурата на пакетите на разпространителите, въвеждането на потребителски такси за TV2 не трябва да води до непряко финансиране от или намаление на капацитета за конкурентите на TV2. Това ново финансиране се счита за промяна в базовите условия за дългосрочно финансиране на TV2, която ще осигури на TV2 равнопоставеност с частните ѝ конкуренти (75).
(81)
На последно място датските власти заявяват, че предложената компенсаторна мярка за отлагане на пускането на нови телевизионни канали (понастоящем също радиоканали) представлява реална жертва за TV2 Danmark A/S поради неговата стратегия за диверсификация с цел запазване на цялостен пазарен дял, загубата на приходи и предимството на първия, което ще даде на своите конкуренти, които понастоящем пускат нови канали и ще продължат да правят това. По-късно Дания реши, че мярката следва да бъде прекратена, когато всички мерки за помощ са били отменени, т.е. считано от датата на настоящото решение.
(82)
По отношение на идеята, предложена в решението за откриване на процедурата - за изменяне на способността на TV2 да излъчва първокласно съдържание - Дания посочва, че задължението за предоставяне на обществена услуга на TV2 обхваща спорта, включително важните спортни събития, и помощта за филмови продукции. В допълнение Дания твърди, че стандартните договори пречат на TV2 да прехвърля права на трети страни, което фактически забранява провеждането на търгове.
(83)
Дания счита, че процесът на преструктуриране отговаря на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) на ДФЕС. При все това Дания признава, че съгласно прогнозните стойности на PWC за приходите основният канал ще продължи да работи на загуба след края на периода на преструктуриране (76). Дания посочва, че TV2 е задължено да изпълнява мисия за обществена услуга, която не може да прекрати. Това специално положение на TV2, което се дължи на неговата мисия за обществена услуга, следва да бъде взето предвид при оценката на случая в съответствие с насоките за оздравяване и преструктуриране или член 106, параграф 2 от ДФЕС. Би било безсмислено от търговска гледна точка да се закрие общественият канал, тъй като той осигурява важни полезни взаимодействия между основните и нишовите канали.
VII. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
(84)
В своите мнения TV2 се позовава най-общо първо на това, което счита за ключови аспекти при оценката на плана за преструктуриране.
(85)
TV2 заявява, че главната му дейност се основава на мащабни и скъпи задължения за обществена услуга, които регулират основния канал на предприятието. TV2 посочва, че тази дейност понастоящем представлява повече от […] % от разходите на главния канал.
(86)
TV2 се позовава на политическото решение, довело до настоящата ситуация. Датското правителство и страните, които подкрепиха текущото споразумение за медийна политика, се договориха, че съгласно плана за преструктуриране няма да бъде повторно въведена обществена компенсация на разходите, които TV2 прави при изпълнението на своите задължения за обществена услуга. От друга страна беше решено да се въведе устойчив пазарен бизнес модел за TV2, който би гарантирал, че предприятието може да се конкурира на съответните пазари въпреки своите задължения за обществена услуга - решение, което беше приветствано от TV2. TV2 твърди, че най-важният елемент в този контекст е отмяната на предишната забрана върху налагането на потребителски такси за основния обществен канал, което влиза в сила на 1 януари 2012 г. TV2 заявява, че помощта не включва оперативни или търговски преимущества, а единствено гарантира, че TV2 ще може да използва възможностите за финансиране, достъпни за неговите конкуренти. TV2 твърди, че неговият основен канал не може да бъде разглеждан изолирано, тъй като и основният канал, и нишовите канали допринасят за финансовия резултат на групата. TV2 няма право при никакви обстоятелства да не изпълнява своята мисия за обществена услуга, което следва да бъде взето предвид, когато се прилагат насоките или член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(87)
TV2 отбелязва, че въпреки факта, че доминира на датския пазар на телевизионната реклама, конкуренцията на този пазар е силна и се характеризира с присъствието на финансово стабилни мултинационални групи. TV2 заявява също, че неговите основни конкуренти не са възпрепятствани от навлизане на пазара, тъй като са пуснали редица нови канали на датския телевизионен пазар (например SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) и Canal 9 (Bonnier).
(88)
Освен това във връзка с конкурентното положение на датския телевизионен пазар, TV2 заявява, че е претърпяло значителен спад както на пазарния дял, така и на дела на зрителската аудитория (77), което […], inter alia, се дължи на изключването на аналоговия сигнал през ноември 2009 г. TV2 твърди също, че забраната върху пускането на нови телевизионни канали до 2012 г. допълнително ще намали конкурентоспособността на TV2 и по този начин ще отслаби предприятието.
(89)
Що се отнася до пазара на платени телевизионни канали TV2 посочва, че групата няма господстващо положение на този пазар, като отбелязва също, че единственият голям търговски датски телевизионен канал, който не действа на пазара, е общественият канал на TV2. В допълнение към това TV2 изчислява, че нишовите канали понастоящем имат приблизителен дял от […] % от пазара на платени телевизионни канали, и очаква общият пазарен дял на станцията да се повиши до около […]-[…] %, след като TV2 започне да налага потребителски такси за основния обществен канал през 2012 г.
(90)
TV2 посочва, че не е могло да получи заеми от банки и че не е било лесно дори да ипотекира своето имущество в Kvaegtorvet. TV2 посочва, че несигурността, която произтича, inter alia, от неприключените дела за държавна помощ, е възпряла банките да предоставят необходимото финансиране. TV2 счита, че продължителността на плана за преструктуриране е подходяща и посочва, че всяко подобрение на неговото финансово положение ще засегне единствено усвояването на кредита, а не неговия бизнес модел, което следва да гарантира доходността на TV2 в средносрочен и в дългосрочен план.
(91)
TV2 твърди, че въвеждането на такси за крайни потребители за основния обществен канал не включва държавна помощ, а само осигурява на канала същите възможности, като тези на неговите конкуренти, да използва най-конвенционалните пазарни средства, за да действа на пазара, а именно да таксува потребителите, които са избрали да ползват неговите услуги. Нарушаването на конкуренцията би могло да бъде поправено чрез прилагане на член 101 или член 102 от ДФЕС. Според TV2 таксата за крайния потребител, наред с останалите елементи на плана за преструктуриране, не води до нарушаване на конкуренцията на съответните пазари. В това отношениe TV2 твърди, че планът ще гарантира, че групата TV2, по-конкретно основният обществен канал, ще разполага с необходимата ликвидност до въвеждането на такси за крайни потребители. TV2 заявява също, че повторното алтернативно въвеждане на непазарно финансиране като компенсация за обществена услуга не трябва да се предпочита пред въвеждането на такси за крайни потребители, като се има предвид законодателството за държавната помощ.
(92)
TV2 подчертава, че забраната да пусне нови канали представлява реална жертва. То посочва, че с преминаването към цифрова телевизия и продажбата на неговата мрежа то губи преимуществото, което е имало до този момент като съсобственик на мрежата. В отговор на въпроса от решението за откриване на процедурата дали продажбата на определени програми на трети страни или ограниченията върху телевизионното излъчване (например на спортни програми) следва да бъдат взети предвид, TV2 отговори, че стандартните договори възпрепятстват TV2 от прехвърляне на права на трети страни. Датските художествени и спортни програми са част от програмите на TV2, представляващи обществена услуга.
(93)
SBS не вижда причина поредицата от вероятно лоши управленски решения да доведе до промяна в модела на финансиране със значителен нарушаващ ефект върху конкуренцията. SBS констатира, че като се изключат лошите инвестиционни решения, TV2 е постигнало положителни резултати през периода 2004-2008 г. и има господстващо положение на пазара на телевизионната реклама. То счита също, че планът за преструктуриране далеч надхвърля необходимото. Нетната настояща стойност на правото да се изискват такси за крайни потребители е много по-голяма от разчетения оптимален собствен капитал, както е отбелязано в решението за рекапитализация. SBS посочва също, че помощта, отпусната на регионалните канали под формата на лицензни такси в размер на около 400 млн. DKK на година, следва да бъде включена в оценката на въздействието на плана за преструктуриране.
(94)
SBS заявява, че нито TV2, нито някое от неговите дъщерни дружества отговарят на условията за помощ съгласно насоките за преструктуриране. В това отношение SBS посочва, че в своя първи шестмесечен отчет за 2009 г. TV2 Denmark е имало нетен собствен капитал в размер на 644,9 млн. DKK и че дружеството не отговаря на критериите за процедура по несъстоятелност. Всяка загуба, произтичаща от задължението за обществена услуга, следва да бъде анализирана в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, което не е приложено от датското правителство.
(95)
SBS твърди, че трябва да се направи правилна оценка на разпределението на разходите между различните части на групата TV2, особено като се има предвид, че разходите на нишовите канали са много ниски в сравнение с тези на конкурентите. Основният канал е считан за самостоятелна функция, която би могла да стане печеливша при подходящи стандарти за ценообразуване.
(96)
SBS твърди, че групата TV2 е била печеливша през периода 2004-2008 г., ако не се вземат предвид преустановените вече губещи дейности, като TV2 Radio, и последиците от решението на Комисията за възстановяване. Във всеки случай TV2 можеше да е печелившо, например чрез намаляване на разходите.
(97)
Освен това SBS оспорва пазарния анализ, представен от Дания. По-специално SBS изразява несъгласие с прогнозите за рекламния пазар, чиито стойности то очаква да нарастват от 2010 г. (78).
(98)
SBS заявява, че планът за преструктуриране, ако бъде одобрен изобщо, следва да бъде ограничен до срока, който ще бъде необходим, за да бъдат продадени активи с цел решаване на проблемите с ликвидността.
(99)
SBS заявява, че въвеждането на такси за крайни потребители ще има на практика същия ефект като увеличението на лицензните такси и следва да се счита за държавна помощ в съответствие с Дело C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Съществуват съществени разлики с Дело C-345/02 (Pearle), защото мярката е въведена по самостоятелната инициатива на Дания и TV2 и защото потребителските такси не са предназначени за конкретни цели, избрани от зрителите.
(100)
SBS подчертава значението на анализа на таксите за крайни потребители в рамките на помощта за преструктуриране. Евентуално споразумение за въвеждане на такси за крайни потребители вероятно ще засегне пазарното поведение на TV2 и поведението на съответни трети страни като банки, считано по-рано от датата на одобрението на плана за преструктуриране, отколкото от датата на въвеждането на такси за крайни потребители. То критикува също факта, че не съществува горна граница за размера на таксите за крайни потребители, които TV2 може да налага, нито условията за тяхното използване. Таксите за крайни потребители могат също да се използват за финансиране на търговски дейности.
(101)
SBS заявява също, че въвеждането на такси за крайни потребители не отговаря на понятието „обществена услуга“. Това означава, че помощта за преструктуриране като такава не може да бъде обоснована съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, освен ако не бъдат изоставени плановете за въвеждане на потребителските такси. SBS заявява също, че са явни антиконкурентните последици от потребителските такси и по-специално, че те могат да принудят някои оператори да напуснат пазара, както и че ще позволят на TV2 да инвестира дори още по-агресивно в ново съдържание. Това би било неблагоприятно, тъй като TV2 се отличава с господстващо положение на рекламния пазар.
(102)
SBS заявява, че съществува необходимост от достатъчно строги компенсаторни мерки. Ето защо то предлага първо да не бъде разрешено на TV2 да въведе потребителски такси. Второ, следва да бъдат организирани публични търгове, за да се гарантира по-правилно ценообразуване при вътрешно прехвърляне, когато TV2 продава програми на свои дъщерни дружества. Трето, регионалните канали TV2 могат да бъдат прехвърлени на Danmarks Radio, тъй като регионалните канали получават значителна държавна помощ и тъй като домакинствата, които плащат лицензна такса и получават платени телевизионни канали, биха плащали повторно за регионалните канали на TV2. Четвърто, от TV2 следва да се изиска не само да не пуска нови търговски канали, но също да продаде поне някои от съществуващите канали. На последно място TV2 следва да бъде задължено да позволи в своята мрежа реклама от конкурентни оператори.
(103)
SBS предлага също да бъдат взети редица предпазни мерки, за да се гарантира, че TV2 няма да използва помощта и/или потребителските такси, за да нарушава конкуренцията. Първо, на Дания не трябва да бъде разрешено да прилага дискриминационни потребителски такси. Второ, на TV2 не трябва да бъде разрешено да обвързва основния канал с другите канали на пазара за разпространение и следва да бъде задължено да предлага TV2 като самостоятелен канал. Трето, на TV2 следва да бъде забранено да използва помощта или потребителските такси за друга дейност освен за основния канал, както и да прави дъмпинг на цените на рекламния пазар. Четвърто, TV2 следва да бъде задължено да поеме задължение да не използва лишени от прозрачност отстъпки.
(104)
Viasat настоява, че TV2 не е предприятие в затруднено положение, като посочва по-специално печалбата през 2008 г. То заявява, че TV2 ще бъде печелившо в бъдеще, като се позовава, inter alia, на печалбата на TV2 за първата половина на 2009 г. (която прогнозира печалба от 249 млн. DKK преди данъчното облагане). Предвид по-късната информация, че TV2 в действителност е реализирало загуба през 2009 г., Viasat счита, че тази малка загуба следва да се свърже с цялостен спад на рекламния пазар в размер на 18,7 % в сравнение с 2008 г. То посочва, че TV2 е успяло понастоящем да коригира разходите си спрямо текущата търговска и финансова среда. Що се отнася до загубите през 2007 г., Viasat посочва, че те се дължат основно на TV2 Radio, което впоследствие беше продадено. TV2 действително е регистрирало спад в оборота през 2008 г., но това са направили повечето предприятия, и TV2 все пак е успяло да увеличи своята печалба преди данъчното облагане.
(105)
Viasat заявява, че няма данни за необходимост от краткосрочни парични потоци. Напротив, TV2 неотдавна е изразходило значителна сума за купуване на нови филми, като също е увеличило своите разходи, което според Viasat се дължи на увеличение на броя на неговите програми, увеличение на разходите в областта на общите художествени предавания и на свръхинвестиции в скъпи датски художествени продукции (79).
(106)
Viasat подчертава по-подробно, че въпреки голяма част от лихвоносния дълг на TV2 да е все още краткосрочен, това не представлява проблем, при положение, че TV2 може да го рефинансира. Финансовите разходи на TV2 са намалели през 2009 г. от 49,2 млн. DKK на 19 млн. DKK. TV2 е изразходвало също значителен обем средства за купуване на ново съдържание. Освен това отрицателният паричен поток през периода 2006-2008 г. се е дължал основно на необичайно големите инвестиции, а не на разходи, свързани с оперативни дейности на TV2. Следователно отрицателният паричен поток е можел да бъде елиминиран чрез отлагане или намаляване на инвестициите. По същия начин причината за увеличаване на дълга на TV2 е в това, че TV2 е направило значителни инвестиции през периода 2006-2008 г.
(107)
Viasat посочва също, че тежестта на лихвата изглежда е намаляла от 2008 г. насам. Viasat поставя под съмнение също дали TV2 има проблеми при получаването на заеми, тъй като изглежда, че TV2 е опитало да получи заеми единствено от Danske Bank. Също така това се случва в момент, в който получаването на заем е било по-трудно от сега.
(108)
По отношение на външните фактори Viasat се съгласява с допускането за ръст на БВП от 1,02 % на година, посочено в решението за откриване на процедурата. Viasat отбелязва по-специално, че прогнозите, свързани с растежа на рекламния пазар, направени от PWC, на които разчита датското правителство, са значително по-консервативни от тези на другите, особено от прогнозите, направени от предприятия, които са активни на пазара. В своите мнения относно решението за откриване на процедурата Viasat представя своя собствена прогноза за групата TV2 за периода 2009-2019 г. (доклад Audon Partners), което показва, че TV2 няма да бъде принудено да напусне този бизнес в краткосрочен или средносрочен план.
(109)
По отношение на рентабилността на обществения канал Viasat подчертава, че в групата TV2 са налице такива взаимодействия, че е невъзможно да се разгледа рентабилността на всяка една дейност поотделно. Следователно основният канал не следва да бъде оценяван самостоятелно. Независимо от това, ценообразуването при прехвърляне между TV2 и нишовите канали е неправилно, тъй като цената е значително по-ниска от разходите. Viasat предоставя разчети за рентабилността, в които разходите са поделени спрямо оборота на каналите. Освен това Viasat заявява, че в сравнение с резултатите на подобни медийни дружества, финансовите резултати на нишовите канали сочат убедително, че отчитането по видове дейност в група TV2 следва да не бъде взето предвид. Накрая Viasat отбелязва, че TV2 би могло да продаде на търг правото за препредаване на своите най-атрактивни програми, с изключение на програмите за спортни мероприятия, напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал. Освен това Viasat изразява опасения, че помощта може да бъде използвана за агресивно пазарно поведение и заявява, че в миналото TV2 е инвестирало в придобивания на серии от драматични сериали чрез подбиване на цените на конкурентите, повишило е цените за новини на TV2 и е предоставило отстъпки.
(110)
В случай че Комисията стигне до заключението, че е налице необходимост от помощ, тази помощ следва да бъде насочена към прекия проблем, т.е. по-скоро проблема с паричните потоци, отколкото проблема с дейностите. Това означава, че на TV2 не следва да бъде разрешено да стане платен телевизионен канал, тъй като би било достатъчно да му бъде предоставен кредит. Освен това въвеждането на потребителски такси ще предостави на TV2 финансови средства, с които то ще може да продължи своето неправомерно поведение на рекламния пазар и се рискува елиминирането на конкурентите от пазара. Освен това Viasat изразява съмнение за това дали схемата е в съответствие със задължението на TV2 за предоставяне на универсална обществена услуга.
(111)
Viasat изтъква главно антиконкурентното въздействие на потребителските такси, тъй като те ще изместят програмите на другите оператори към по-скъпи пакети от програми, което за тях ще доведе до загуба на приходи от абонаменти и реклама.
(112)
В допълнение Viasat твърди, че в действителност предложените компенсаторни мерки не представляват жертва, тъй като така или иначе допълнителни канали не могат да бъдат включени. Както е посочено по-горе, Viasat отбелязва, че TV2 е можело да продаде на търг правото за препредаване на неговите най-атрактивни програми (с изключение на програмите за спортни мероприятия), напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал.
(113)
На последно място Viasat заявява също, че е малко вероятно член 106, параграф 2 да може да бъде приложен от датското правителство.
(114)
Boxer заявява, че въвеждането на потребителските такси отчасти ще помогне за преодоляване на текущото антиконкурентно положение, в което Boxer, за разлика от всеки друг доставчик на платформа, не може да използва от търговска гледна точка факта, че излъчва TV2. Boxer предлага ценообразуването на TV2 да бъде подложено на проверка, или политическа, или от страна на органите за защита на конкуренцията.
(115)
По отношение на помощта за преструктуриране, някои страни поставят въпроса дали TV2 е предприятие в затруднено положение (ASK) и дали компенсаторните мерки в ситуация на задоволен пазар не са твърде слаби (FDA). Някои обаче заявяват, че ако дружеството е в затруднено положение, налагането на потребителски такси би могло да бъде обсъдено (DI, TDC). Някои страни считат, че периодът на преструктуриране е твърде дълъг (Discovery). Други заявяват, че ако преди 2012 г. TV2 е икономически стабилно дружество, не следва да му бъде позволено да въведе потребителските такси.
(116)
Относно таксите за крайни потребители: Някои страни (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) изтъкват, че потребителските такси ще доведат до изместване на малките канали от съществуващите платени телевизионни пакети или до задължаване на клиентите да плащат по-високи цени.
(117)
Някои страни считат, че такса за краен потребител в размер на 25 DKK е твърде висока (FDA, TDC). Освен това FDA счита, че събирането на такива такси от крайните потребители не е съвместимо с ролята на TV2 на обществен излъчващ оператор
VIII. ОЦЕНКА СЪГЛАСНО ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
1. Обхват на оценката
(118)
Както може да бъде видяно от писменото изложение на Дания, представеният план за преструктуриране не е бил оттеглен. Дания заявява, че не съществува необходимост от мерки за помощ, както и че всички мерки за помощ ще бъдат отменени веднага след като планът за преструктуриране, включващ таксите за крайните потребители, бъде одобрен и от TV2 не се изисква да извършва допълнителни плащания, произтичащи от двете разследвания, включващи TV2, които са били извършени от Комисията (80). С други думи Комисията все още не е получила безусловно потвърждение от Дания, че тези мерки вече не са част от плана за преструктуриране и следователно, че те вече не попадат в обхвата на официалното разследване на Комисията.
(119)
Единственото изключение е предложената гаранция за продажбата на предавателната мрежа, която няма да бъде предоставена, тъй като тази продажба вече е била осъществена и следователно вече не е от практическо значение за делото. Комисията вече не разглежда тази мярка като подлежаща на уведомяване.
(120)
Поради това по-долу Комисията все пак ще оцени останалите мерки, за които е постъпило уведомление (заем и временни кредити и кредити за преструктуриране), както и кредита от разрешението за помощ за оздравяване, който остава в сила.
2. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(121)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи:
„Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(122)
За да бъде приложим член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо да съществува мярка за помощ, която може да бъде приписана на държавата, предоставя се чрез ресурси на държавата-членка, засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията на общия пазар като предоставя селективно икономическо предимство на определени предприятия. Прилагането на тези условия спрямо въпросните мерки е разгледано по-долу.
2.1. Ресурси на държавата-членка
(123)
Подчиненият заем и временните кредити от първоначалната помощ за оздравяване и съгласно плана за преструктуриране (81) включват финансови средства, отпуснати от правителството със съгласието на Folketinget от държавния бюджет на Дания, поради което те представляват ресурси на държавата-членка.
(124)
Дания изтъква, че лихвените проценти и таксите са такива, каквито се прилагат на пазара спрямо предприятията в добро състояние. Чрез прилагане на същите условия спрямо предприятие в затруднено положение, каквото е TV2, Дания жертва ресурси на държавата-членка. Причината е, че частният кредитор би отчел финансовите затруднения на TV2 и или изобщо не би предоставил заем или кредит, или би направил това при лихви, които по-високи от лихвите за предприятия в добро състояние.
(125)
Комисията констатира, че правото, предоставено на TV2 да събира такси за крайните потребители към 2012 г. не представлява ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Таксите за крайните потребители са с произход от частни лица (82) и се плащат директно от потребителите на разпространителя като възнаграждение за гледане на канала TV2. TV2 трябва да започне обикновени търговски преговори с разпространителя, за да включи своя канал в цифров пакет и да договори приемливо възнаграждение. Не съществува правна разпоредба, която принуждава разпространителя да включи основния канал на TV2 в своя пакет, тъй като съществуващото понастоящем задължение за „задължителен пренос“, предвидено в член 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, ще бъде отменено с въвеждането на системата за събиране на такси от крайните потребители. Нито таксите за крайните потребители, нито техният размер подлежат на постоянен контрол от страна на правителството и на него не му се предоставя информация за тях (83). Правителството не участва в определянето на цени, което е търговско решение на TV2, нито пък събира таксите за TV2, не ги контролира и не разполага с тях по какъвто и да било начин.
(126)
Потребителските такси не могат да бъдат определени като тъждествени на лицензната такса, както е заявено от SBS. SBS твърди, че потребителските такси на практика ще имат същия ефект за домакинствата като увеличението на лицензните такси, тъй като оперативните пакети на разпространителите винаги ще включват TV2 Danmark. Този задължителен елемент, заедно с факта, че потребителските такси могат да бъдат изменени само чрез законодателно изменение (84), следва да ги определи като държавна помощ (85). Във връзка с това SBS цитира съдебната практика на съда по дело Essent Netwerks (86).
(127)
При все това, противно на съществуващото в предходен период споразумение за лицензните такси в Дания, което Комисията в действителност е счела за държавна помощ (87), крайните потребители не са задължени по закон да плащат таксите, а да плащат възнаграждение като част от договорно споразумение, което те сключват доброволно. Освен това таксите не се събират от публична институция, какъвто е бил случаят с лицензната такса, а от частния оператор Boxer и други частни разпространители на различните платформи. Държавата няма да участва в действия за правоприлагане в случаи, в които потребителите не плащат таксите; разпространителят ще трябва да заведе граждански иск, за да получи плащането.
(128)
Фактът, че на TV2 е предоставено правото за събиране на абонаментни такси чрез промяна на лиценза, предоставен от Министерството на културата, не е достатъчен, за да се установи наличието на ресурси на държавата-членка. Това не е случай на държавна намеса, който води до загуба на ресурси на държавата-членка. Във връзка с това позоваването от страна на SBS на делото Essent Netwerks не е от практическо значение. В параграф 73 от цитираното съдебно решение се установява разграничение между ситуацията по дело Essent и тази по дело Pearle (88), като се посочва, че в първото от тези дела, въпросната такса е била включена в политика, определена от властите. За да се направи разграничение между делата, в дело Essent съдът споменава въвеждането на таксата от законодателните органи, но не предвижда, че всяка държавна намеса по закон автоматично води до участие на ресурси на държавата-членка. Това става ясно от цитирането на самото съдебно решение по дело Essent, тъй като в параграф 74 от това решение се прави допълнително разграничение на делото от делото Preussen Elektra, което включва законодателен акт (и в което не е установено наличието на държавна помощ), задължаващ доставчиците на електроенергия да закупуват електроенергия, произведена в областта, в която те извършват доставки, от възобновяеми енергийни източници на минимална цена. Съдът заявява, че по дело Essent въпросните предприятия са били назначени за „управление на ресурс на държавата-членка“, противно на ситуацията по дело Preussen Elektra (89). В разглеждания случай TV2 не е призовано от държавата да управлява ресурс на държавата-членка. Промяната в лиценза привежда в действие само вече съществуващо право на допълнителен източник на доход (за законодателството вж. раздел 38а, параграф 2 от Закона за телевизионното излъчване на Дания).
(129)
Поради това Комисията констатира, че таксите за крайните потребители не представляват ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.2. Селективно предимство
(130)
Включените ресурси на държавата-членка предоставят икономическо предимство на TV2 поради това, че едни и същи финансови инструменти при пазарни условия биха довели до по-високи стойности на заемите или по-високи такси, ако пазарните оператори са се споразумели да предоставят допълнителни средства на получателя в предвидения размер. Според доказателствата, представени от Дания, нито един оператор не е пожелал да направи това.
2.3. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията
(131)
Тези ресурси ще позволят на TV2 да продължи да оперира на пазари, на които понастоящем то осъществява дейност. Тези пазари включват пазара(ите) за продажба и закупуване на права за излъчване, пазара(ите) за платени телевизионни услуги и пазара на телевизионната реклама в Дания. На тези пазари TV2 се конкурира с излъчващи оператори, каквито са SBS или Viasat, наред с други. От това следва, че чрез поставянето на TV2 в по-благоприятно положение въпросната помощ нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на тези пазари.
(132)
Засегнатите пазари, какъвто е пазарът на закупуване и продажба на права за излъчване и пазара на телевизионната реклама за продукти от други държави-членки, предназначени за продажба в Дания, са част от търговията между държавите-членки (90). Освен това някои конкуренти на TV2 Danmark A/S излъчват своите канали от Обединеното кралство и/или са дъщерни дружества на групи, учредени в други държави-членки, чието решение за оставане или увеличаване на техните дейности на датския пазар може да бъде повлияно от планираната помощ. Следователно въпросната държавна помощ засяга, или рискува да засегне модели на търговия между държавите-членки.
(133)
Тъй като се прилага член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо пакетът на помощта за преструктуриране да бъде оценен от гледна точка на неговата съвместимост с вътрешния пазар.
3. Задължение за отлагане
(134)
Дания е спазила задължението за отлагане, споменато в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (91), тъй като е направила уведомление за мерките за помощ съгласно плана за преструктуриране и към настоящия момент все още не ги е привела в действие. Привеждането в действие на помощта за оздравяване е било разрешено с решение на Комисията от 4 август 2008 г.
4. Съвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар
4.1. Правно основание
(135)
Съвместимостта на мерките ще бъде оценена съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките. Прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС по отношение на въпросните мерки във връзка с финансиране на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение не е анализирано. Докато финансовите затруднения на TV2 се дължат главно на предоставянето на обществени канали и на липсата на бизнес модел с източници на стабилен доход, мерките за държавна помощ не се ограничават до предоставянето на обществена услуга, а са насочени към TV2 като група, т.е. включително към нейните търговски дейности. Освен това датските власти не са изложили подробна информация за това, че мерките за държавна помощ са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 106, параграф 2 от ДФЕС и Комисията не е получила достатъчно информация, която би ѝ дала възможност да извърши оценката съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, във връзка със Съобщението относно радио- и телевизионно разпространение (92).
(136)
Насоките предвиждат възможността за предоставяне на помощ за оздравяване като временна помощ за фирми в затруднено положение в периода на очакване на изготвянето на план за преструктуриране или за предприемане на мерки срещу сериозна криза, свързана с ликвидността. Съгласно точка 26 от насоките крайният срок за прекратяване на помощта се удължава до момента, в който Комисията вземе решение относно плана. Фактът, че заемът, който представлява помощ за оздравяване и все още е действащ по отношение на TV2, е в съответствие с тази разпоредба, тъй като TV2 е представило план за преструктуриране в рамките на предвидения срок.
(137)
Помощта за преструктуриране трябва да се основава на осъществим, съгласуван и широкообхватен план за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен период от време. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти на функционирането на дружеството, реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието, включително преустановяване на водещи до загуба дейности, и финансово преструктуриране. Въпреки това ако за дейностите по преструктуриране се ползва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби без отстраняване на причините за тези загуби. Освен това преструктурирането трябва да бъде финансирано поне частично със собствените средства на дружеството. На последно място, трябва да бъдат приети компенсаторни мерки за намаляване до минимум на отрицателното въздействие от помощта. По-долу Комисията ще провери дали тези условия са изпълнени.
4.2. Допустимост - предприятие в затруднено положение
(138)
Съгласно точка 9 от насоките дадено предприятие е в затруднено положение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса. В точка 11 от насоките се посочват определени критерии, съгласно които дадено предприятие се намира в затруднено положение, дори когато не е налице нито един от критериите, изброени в точка 10 от насоките. Точка 11 предвижда, че „във всеки случай дадено предприятие в затруднение може да бъде избрано за обект на помощ само когато очевидно не може да се възстанови със свои собствени ресурси или със средства, получени от своите собственици/акционери или от пазарни източници“.
(139)
Комисията стига до заключението, че към момента на уведомяването за плана за преструктуриране TV2 е представлявало такова предприятие в затруднено положение. Това може да стане ясно от данните, съдържащи се в решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, и по-специално от данните, посочени в съображения 36-42 от настоящото решение, които са били предоставени на по-късен етап през януари 2010 г. и които описват дружество със загуби, намаляващи пазарни дялове, нарастващи дългове, и по-специално, отрицателни парични потоци, дължащи се на намаляващи приходи от реклама, лоши инвестиции и увеличаващи се лихвени проценти. Докато на по-късен етап се е оказало в съответствие с прогнозите на конкурентите, че дружеството в действителност е реализирало печалба през 2008 г. (прогнозните данни в края на март 2008 г. все още са отразявали […] от […] DKK), тази печалба е била минимална и сама по себе си не променя констатацията, че дружеството не може да продължи да осъществява своята дейност без външно финансиране. Частните кредити, които са на разположение на дружеството, са били краткосрочни и е можело да бъдат оттеглени по всяко време. Дружеството е имало сериозна необходимост от ликвидни средства, на която то не е можело да отговори със собствени ресурси.
(140)
То не е можело да получи и външно финансиране. Имало е опасност от оттегляне на краткосрочните кредити. Както вече е посочено в решението за откриване на процедурата, основната финансираща банка на TV2, […], е поискала да намали през 2008 г. размера на предоставените от нея заем и кредити. В допълнение към затрудненията на TV2, които дори са включвали затруднение при ипотекиране на неговите собствени сгради в Одензе, Дания е предоставила доказателства за това, че другите банки също са отказали да предоставят на TV2 дългосрочни заеми (вж. съображение 44 et seq. от настоящото решение). Банките са насочили вниманието към потока от циклични доходи, основани на приходи от реклама, което е било счетено за неустойчив бизнес модел. Неприключените съдебни дела са се явили един допълнителен проблем. В резултат на това финансирането на TV2 е започнало все повече да бъде осигурявано чрез краткосрочни задължения и следователно е станало нестабилно. С други думи, TV2 не е било в състояние, по смисъла на точка 11 от насоките, да се възстанови от ситуацията чрез използване на финансови средства, които могат да бъдат получени от пазарни източници.
(141)
Тези констатации не са поставени под въпрос в писмените изложения на конкурентите. За по-голяма изчерпателност следва да бъде посочено, че съгласно насоките не се изисква дружеството да се намира в действителна процедура по несъстоятелност. Напротив, може да бъде предоставена помощ - при строги условия - именно за предотвратяване на тази процедура.
(142)
Що се отнася до аргументите на конкурентите, че TV2 е рентабилно дружество или би могло да стане рентабилно, горепосочените резултати за TV2 показват, че дружеството е реализирало печалба през 2008 г., но противно на приблизителната преценка на Viasat то е натрупало загуба за 2009 г. в размер на 27 млн. DKK - стойност, отклоняваща се значително от прогнозата на Viasat за печалба в размер на 249 млн. DKK. Печалбата за 2010 г. също е изчислена като много по-малка от тази, която Viasat е допуснало. Комисията не е установила никакви грешки в методиките, използвани от TV2 и неговия консултант PWC (вж. също така съображение 41 от настоящото решение).
(143)
Що се отнася до проучването на кредитния рейтинг на TV2, представено от Viasat и осъществено от Audon partners (93), според което TV2 е можело да получи кредит, реакциите на банките показват, че действителното положение е различно. Освен това анализът се основава само на данни и хипотези, които не са били проверени в TV2. Някои от данните се разминават с действителните, както може да бъде видяно от данните за 2009 и 2010 г. В самия доклад се подчертава, че това не е пълномащабен анализ (тъй като, поради обективни причини, не е бил установен никакъв контакт с TV2) и поради това използваният модел има своите ограничения (94).
(144)
Фактът, че дружеството е изтеглило много по-малка сума от кредита от тази, която е можело да изтегли, не означава, че то не може да бъде считано за предприятие в затруднено положение. Би било абсурдно да се заключи, че даден получател на помощ за оздравяване и преструктуриране следва да се обяви като неотговарящ на условията за получаване на помощта, ако мерките за намаляване на разходите и други мерки, предвидени в плана за преструктуриране, се окажат успешни на по-късен етап и помогнат на дружеството да се справи със своите проблеми, свързани с финансирането главно чрез използване на собствени ресурси. Това обаче би могло да доведе до резултат, изразяващ се в това, че на определен етап от периода на прилагане на държавната помощ тя вече не е необходима, което ще бъде обсъдено по-долу (вж. съображение 149). Във всеки случай механизмът за кредитиране винаги е бил изграждан по такъв начин, че дружеството би могло да има достъп до него единствено ако докаже необходимостта от това. Това е било направено, за да се сведе до минимум размерът на помощта, а поведението на TV2, свързано с опитите за постигане на процеса на преструктуриране чрез използване на колкото е възможно повече собствени ресурси, е в съответствие с това изискване.
(145)
Освен това следва да се подчертае, че многобройните твърдения от страна на Viasat и SBS, че слабото финансово положение на TV2 е възникнало от само себе си поради лоши управленски решения или лоши инвестиции, не са от практическо значение за определяне на неговата допустимост съгласно насоките, в които не се търси причината за финансовите проблеми на получателя на помощта, а се цели да се установи дали получателят на помощта в действителност е предприятие в затруднено положение.
(146)
В това отношение конкурентите също така са потвърдили, че проблемите на TV2 произхождат в голяма степен от обществения канал, както и че коригирането на вътрешните разходи и вътрешното ценообразуване би могло да промени това положение. При все това Комисията не счита този аргумент за приложим в ситуация, в която помощта се предоставя на групата като такава, включително за нейните търговски операции. Комисията обаче отбелязва, че TV2 разполага с отделни и одитирани отчети за дейността по обществената услуга и други дейности, както и напълно документирана и одитирана политика за ценообразуване при прехвърляне, която е относително проста, прозрачна и цели да представи точно положението, свързано с различните дейности въз основа на цените за прехвърляне при пазарни условия.
(147)
По отношение на външните фактори, Viasat е съгласно с предположението за ръст на БВП от 1,02 %. По отношение на развитието на рекламния пазар страните се съгласяват, че приходите от реклама на TV2 са намалели с 19 % през 2008 г. При все това Viasat и SBS тълкуват погрешно прогнозата на Дания относно бъдещото развитие на рекламния пазар. В противовес на тяхното разбиране, Дания не е прогнозирала, че рекламният пазар ще бележи спад с 10 % всяка година в периода 2009-2013 г., а само посочи, че тя е изчислила приблизително, че рекламният пазар ще […].
(148)
Във връзка с аргумента, че лицензните такси, наложени на регионалните станции, е трябвало да бъдат включени в оценката на финансовото положение на TV2 Комисията констатира, че лицензните такси финансират продуцирането на програми на регионалните оператори и са от практическо значение единствено във връзка с това. Във връзка с това Комисията отбелязва, че регионалните телевизионни станции са независими от TV2 и се подчиняват на своите собствени задължения за обществена услуга съгласно Закона за телевизионното излъчване на Дания, за които те получават финансиране чрез лицензни такси. Във връзка с аргумента на SBS, че зрителите ще плащат два пъти за програмата, следва да бъде подчертано, че едно от плащанията - абонаментните такси за основния канал на TV2 - е резултат от избора на клиента и е било установено, че те не включват държавна помощ. Във всеки случай по-горе е показано, че TV2, в качеството си на група, е било предприятие в затруднено положение, което е имало сериозни потребности от финансиране, тъй като не е могло да получи каквото и да било външно финансиране от банки. Това е всички потенциални ползи, произтичащи от неговото задължение за излъчване на тези програми.
(149)
Трудната ситуация, в която се е намирало TV2, обаче се е променила с продажбата на мрежата за пренос на телевизионни и радио сигнали. Използвайки постъпленията от продажбата на предавателната мрежа, TV2 е било в състояние да изплати част от своя дълг, а финансовата прогноза е станала много по-изразено положителна, както може да се види от данните, посочени в съображения 62-64 от настоящото решение. Тенденциите на рекламния пазар също са по-изразено положителни (95). TV2 е било в състояние да изплати своя държавен заем, изтеглен от заема, представляващ помощ за оздравяване. В очакване на резултата от висящите дела за държавни помощи и одобрението на плана за преструктуриране, TV2 очаква да разполага с достатъчно финансиране до януари 2012 г., когато ще бъдат въведени абонаментните такси (96).
(150)
Предвид новата ситуация Комисията не счита, че понастоящем TV2 все още може да бъде класифицирано като предприятие в затруднено положение. Поради това не е необходима мярка за помощ след одобрението на настоящото решение, а съобщените и неприведени в действие заеми и кредити, които се съдържат в плана за преструктуриране, следва да бъдат отменени. По същата причина съществуващият заем, представляващ помощ съгласно решението за помощ за оздравяване, също следва да бъде прекратен.
4.3. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(151)
Съгласно точка 34 от насоките предоставянето на помощ зависи от изпълнението на план за преструктуриране, който трябва да възстанови жизнеспособността на предприятието в рамките на разумен срок. В плана за преструктуриране се описват обстоятелства, които са довели до затрудненията на дружеството, произтичащи от новите дейности, които не са се оказали рентабилни, и от нерентабилния във все по-голяма степен обществен канал. Според Комисията тези въпроси се разглеждат адекватно в плана за преструктуриране.
(152)
Комисията отбелязва, че в плана за преструктуриране се предвиждат финансови и оперативни мерки за преструктуриране, които заедно с изменения бизнес модел ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Във връзка с това Комисията отбелязва на първо място, че посоченото в плана за преструктуриране изискване за продажба на активи е довело до успешната продажба на предавателната мрежа, което е осигурило на TV2 достатъчно средства за изплащане на неговите дългове. Освен това то е възстановило помощта, изтеглена от заема, представляващ помощ за оздравяване, на 4 октомври 2010 г. Самото дружество заявява, че понастоящем то разполага с достатъчно средства, за да издържи до приемането на таксите за крайните потребители (97). Принос за постигане на дългосрочната жизнеспособност на предприятието се осъществява и от други мерки под формата на мерки за намаляване на разходите (вж. съображения 47 и 48 по-горе).
(153)
Освен това дружеството престава да извършва губещи дейности; през 2008 г. то е продало на групата SBS своята губеща радио дейност.
(154)
Очаква се дружеството да реши структурните проблеми, които пораждат неговите нужди от ликвидни средства, посредством разрешението за събиране на абонаментни такси, считано от януари 2012 г. Липсата на рентабилност на обществения канал се дължи на факта, че той разчита на един източник на доходи под формата на приход от реклама, който е цикличен и се влияе от икономическата обстановка. Това личи и от реакциите на банките, които са отказали да предоставят финансиране поради опасения във връзка с тенденциите на рекламния пазар и съмненията относно способността на TV2 да реализира приходи. Новият бизнес модел ще осигури на TV2 по-стабилна приходна основа чрез начисляване на абонаментни такси за гледането на неговия основен канал. TV2 е прогнозирало допълнителен доход от таксите за крайните потребители в размер на […] млн. DKK през 2012 г. Освен това то предвижда печалби за групата в размер на […] през 2012 г. Комисията отбелязва, че освен […], вторият източник на приходи под формата на такси за крайните потребители ще намали уязвимостта на дружеството от спадове в цикличните дейности. Комисията отбелязва, че мерките за постигане на печалби произтичат от самия план за преструктуриране, а не от външни фактори.
(155)
Първоначално съобщената продължителност на плана за преструктуриране до 31 декември 2012 г. обхваща период от почти четири години. Този период беше избран въз основа на убеждението на датското правителство, че с въвеждането на нов бизнес модел и първите практически резултати от него банките отново биха пожелали да отпуснат заем на TV2, т.е. че е избран достатъчно дълъг период за натрупване на този опит. При все това, предвид факта, че всички помощи ще бъдат отменени с приемането на настоящото решение (вж. по-горе), понастоящем датското правителство счита, че периодът на преструктуриране следва да приключи при отменяне на всички мерки за помощ.
(156)
Комисията е на друго мнение. Съгласно насоките преструктурирането следва да доведе до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Комисията счита, че периодът на преструктуриране продължава до момента, в който дружеството изпълни всички мерки за преструктуриране, и така гарантира тази дългосрочна жизнеспособност. Макар че всички мерки за държавна помощ ще бъдат прекратени незабавно с приемането на настоящото решение, възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на TV2 няма да бъде гарантирано от този момент, докато TV2 все още не разполага с устойчив бизнес модел. Такъв бизнес модел ще бъде установен само с въвеждането на такси за крайните потребители. Въвеждането на такси за крайните потребители също така е основната мярка за преструктуриране, насочена пряко към най-сериозната причина за финансовите затруднения на TV2. Поради това Комисията заключава, че периодът на преструктуриране приключва на 31 декември 2012 г. или в момента, в който TV2 е в състояние да събира абонаментни такси от крайния потребител, в случай че това събитие настъпи преди 31 декември 2012 г. Понастоящем изглежда, че TV2 ще бъде оправомощено по закон да събира потребителски такси едва когато неговият лиценз бъде променен (макар че в действащия понастоящем Закон за телевизионното излъчване на Дания вече се предвижда възможност за TV2 да събира такси от крайните потребители, това не е разрешено в настоящия лиценз).
4.4. Избягване на ненужно нарушаване на конкуренцията
(157)
Съгласно точка 38 от насоките трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти на помощта по отношение на условията на търговия са сведени до минимум, така че търсените положителни ефекти да надхвърлят отрицателните. Тези мерки могат да включват продажба на активи или намаляване на капацитета или присъствието на пазара. Съгласно точка 40 от насоките те трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и относителното значение на предприятието на неговите пазари.
(158)
По принцип ангажиментът да не се откриват нови канали (т.е. за ограничаване на присъствието на пазара) може да се счете за компенсаторна мярка, тъй като той изключва TV2 от конкурирането за нови клиенти и така се облагодетелстват неговите конкуренти. Откриването на нови търговски канали би било от полза за TV2, тъй като каналите ще се финансират от устойчив източник на приходи, основан на нециклични абонаментни такси и тъй като те ще осигурят необходимия доход за групата, като отчасти ще неутрализират ефекта от отрицателните резултати от обществения канал. Според пазарния анализ, предоставен в плана за преструктуриране, пазарът на платената телевизия се разраства (98). При все това конкурентите на TV2 твърдят, че вариантът за откриване на нови търговски канали така или иначе не е бил достъпен за TV2, тъй като пазарът е бил задоволен.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че самите конкуренти на TV2 са пуснали канали през 2009 г. (SBS пусна 6erene, Canal Digital ще пусне спортен канал, Viasat пусна канал на 23 март 2009 г., а група TV4 пусна Canal 9 през юли 2009 г.).
(160)
Освен това Дания потвърди, че поради преструктурирането TV2 ще бъде възпрепятствано да пуска и радиоканали (99). Този ангажимент е от голямо значение поради това, че предстои провеждането на тръжна процедура за лиценза за обслужване за новата радиостанция FM 4. Първоначално Дания изрази интерес към евентуалното участие на TV2 в тази тръжна процедура, но по-късно потвърди, че такава оферта няма да бъде подадена с оглед на провежданото понастоящем проучване на плана за преструктуриране от страна на Комисията, въпреки факта, че плановете за това вече са били изготвени. С други думи, в противовес на твърденията на конкурентите, ангажиментът да не се откриват нови канали има истинско значение и представлява жертва за дружеството. Комисията счита, че този ангажимент е важен в контекста на точка 45 от насоките, съгласно която помощта не трябва да се използва за нови инвестиции, които не са необходими за възстановяване на жизнеспособността на предприятието.
(161)
Освен това Комисията счита, че предложените компенсаторни мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на мерките за помощ. Следва да се изтъкне, че всички тези мерки приключват на датата на приемане на настоящото решение. Във връзка с това Комисията подчертава, че нито една от представените мерки за помощ за преструктуриране не е била или няма да бъде приведена в действие. Както може да се види от съображение 150 et seq., заемът, представляващ помощ за преструктуриране, също ще бъде отменен при приемането на настоящото решение. Това означава, че дружеството няма да получи никаква държавна помощ. При все това действителните плащания по заема, представляващ помощ за преструктуриране, са били ограничени (изтеглени 223 млн. DKK от налични 1 000 млн. DKK). По-голямата част от помощта в действителност е била изтеглена като помощ за оздравяване (208 млн. DKK от 223 млн. DKK са били изтеглени до края на 2008 г., т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване), а всички средства, които действително са били изтеглени по кредита, вече са възстановени на държавата. Освен това действителната изтеглена сума от кредита - 223 млн. DKK - не надвишава оборота на TV2 за 2008 г. ([…] %). В този контекст Комисията не счита, че е необходимо да изиска допълнителни компенсаторни мерки от Дания и получателя на помощта. Поради тази причина Комисията не счита, че е налице необходимост от допълнителни компенсаторни мерки, както е предложено от конкурентите.
(162)
При все това Комисията не е съгласна с предложението на Дания ангажиментът да бъде преустановен, когато всички мерки за помощ бъдат прекратени (100). На първо място самата Дания е предвидила по-дълъг период на преструктуриране, до 31 декември 2012 г. На второ място, никъде в насоките не се предвижда, че продължителността на компенсаторната мярка трябва да бъде идентична на наличието на текущи мерки за помощ. На трето място планът за преструктуриране е основан на предпоставката, че дружеството ще има достъп до външно финансиране едва когато таксите за крайните потребители бъдат въведени през 2012 г.; едва тогава ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност. Самата Дания заяви, че мерките за помощ, включително заемът, представляващ помощ за оздравяване, който все още е в сила, ще бъдат необходими за запълване на недостига от ликвидни средства, докато бъде въведен по-устойчив бизнес модел за обществения канал. Следователно функцията на заема, представляващ помощ за оздравяване, е била да запази дружеството стабилно, докато започне прилагането на нов бизнес модел. В този контекст Комисията не счита, че ангажиментът за компенсаторната мярка може да бъде прекратен с приключването на помощта или от датата на настоящото решение. При все това Комисията счита, че е възможно задължението да не се пускат нови канали да отпадне преди крайната дата на плана за преструктуриране (31 декември 2012 г.), а именно когато бъдат въведени таксите за крайните потребители (посредством промяната на лиценза) и TV2 е в състояние да ги събира
4.5. Помощ, ограничена до минимум
(163)
Съгласно точка 43 от насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до абсолютния минимум на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване. Идеята на тази разпоредба е, че в края на преструктурирането дружеството не разполага с излишни ликвидни средства, които да използва за агресивно пазарно поведение. От получателите се очаква да направят значителен принос към плана за преструктуриране от техните собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на предприятието. Приносът трябва да е действителен и не може да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци. Той трябва да е колкото се може по-висок, най-малко 50 % за големи предприятия. Комисията счита, че TV2 е голямо предприятие по смисъла на насоките.
(164)
Комисията не споделя мнението на датското правителство, че всички разходи като цяло, и по-специално мерките за икономии, автоматично се определят като мерки за преструктуриране. Едно дружество може да направи разходи в стремежа си да постигне икономии. Икономиите, описани от Дания в настоящия случай, сами по себе си не представляват разходи за преструктуриране. Дания е предоставила списък с „класически“ разходи за преструктуриране в размер на […] млн. DKK, които обхващат разходите по транзакции, свързани с продажбата на продавателната мрежа ([…] млн. DKK), разходите, свързани с преминаването към новия бизнес модел ([…]-[…] млн. DKK), и разходите за персонала за прекратяване на договори, съдебни разноски и разходи за консултации ([…] млн. DKK). Комисията приема тези разходи като разходи за преструктуриране.
(165)
В съответствие със съществуващата практика на Комисията разходите за преструктуриране включват всички извънредни разходи, направени с цел възстановяване на жизнеспособността на дружеството, но не и обичайните оперативни разходи, направени по време на периода на преструктуриране. При все това настоящият случай е свързан с нуждата на дружество от ликвидни средства, с които то да се справи със затрудненията по време на преходен период, докато бъде въведен нов устойчив бизнес модел. Както е посочено по-горе, TV2 е имало истинска нужда от финансиране, тъй като не е имало достъп до външно финансиране. В този специален случай, включващ само финансово преструктуриране, докато дружеството премине към по-стабилен бизнес план, Комисията може също така да счете тази нужда от финансиране за разход за преструктуриране. Именно кредитът съгласно решението за помощ за оздравяване (1 000 млн. DKK) е осигурил необходимия временен резервен запас за преодоляване на финансовия недостиг. При все това този кредит е бил само временен и достъпът до него е бил възможен само ако TV2 е било в състояние да докаже нужда от финансиране, удостоверена от външен одитор. В крайна сметка TV2 не е изтеглило голяма сума от кредита (само […] % от него). В допълнение по-голямата част от изтегления кредит ([…] млн. DKK) е била изтеглена по време на периода, обхванат от решението за помощ за оздравяване на Комисията, т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване преди представянето на плана за преструктуриране.
(166)
TV2 допринесе за покриването на горепосочените разходи за преструктуриране с продажбата на активи, продажбата на предавателната мрежа срещу сумата от 640 млн. DKK и чрез външно финансиране посредством ипотекиране на своите помещения в Одензе за сумата от 80 млн. DKK. Приносът в размер на 720 млн. DKK надхвърля с много прага от 50 % за големи предприятия. Както е посочено по-горе, TV2 е използвало постъпленията от продажбата на мрежата, за да намали своя дълг. Изразходваните по този начин средства не могат да бъдат използвани за други цели. Освен това, както става ясно от изложеното по-горе, всички мерки за помощ ще бъдат прекратени от датата на настоящото решение и няма да бъдат въведени никакви нови мерки, представени в плана за преструктуриране (вж. съображение 150 от настоящото решение). Поради това няма никаква опасност да се предостави помощ над размера на средствата, необходими за самото дружество, което е в съответствие с точка 45 от насоките.
4.6. Други условия
(167)
Съгласно точка 46 от насоките Комисията може да изиска допълнителни мерки от държавата-членка с оглед да се гарантира, че помощта не нарушава конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес.
(168)
Комисията взема предвид аргументите, представени от Дания в рамките на официалната процедура по разследване, както и намерението, изразено от получателя на помощта в придружаващите документи, планът за преструктуриране да позволи на TV2 да се възползва от търговски възможности в съответствие със своите партньори, както и да събира абонаментни такси. Освен това Дания и TV2 подчертават, че големият понастоящем резервен запас от собствен капитал на TV2 с показатели за платежоспособност (и нетен лихвоносен дълг), които са значително по-високи (съответно по-нисък) от тези на конкурентите, са необходими само поради несигурността, свързана с неприключените дела за държавни помощи и очаквания бизнес модел. TV2 и Дания изразяват общо желание за възстановяване на капиталовата структура, така че тя да съответства на капиталовата структура на партньорите на TV2, веднага след приключване на разследванията във връзка с държавните помощи.
(169)
От своя страна Комисията не вижда никаква необходимост капиталовата структура на TV2 да се различава от тази на сходните му предприятия след постановяването на решения във връзка с бизнес модела и неприключените съдебни дела. Капиталовите структури, основани на (изкуствено) завишен собствен капитал, са благоприятни за дружеството, тъй като то ще бъде в състояние да привлече финансиране при относително ниски лихвени проценти. Също толкова важно е TV2 да възстанови своята капиталовата структура до равнище, което гарантира, че конкуренцията не се нарушава. Комисията иска TV2 да възстанови своята нормална капиталова структура посредством плащания на дивиденти към държавата вместо чрез агресивно разширяване на обхвата на баланса си чрез финансиране на дългове.
4.7. Мониторинг и годишен доклад
(170)
В съответствие с точки 49 и 50 от насоките Дания се е ангажирала да предава доклади на Комисията не по-късно от шест месеца след одобрението на помощта.
4.8. Въпроси, свързани с нарушаване на антитръстовите правила
(171)
Комисията отбелязва, че конкурентите на TV2 са подали жалба за нарушаване на антитръстовите правила във връзка с планираното въвеждане на таксите за крайните потребители. На Комисията е известно, че аспекти на помощ, които са в противоречие с конкретни разпоредби на Договора, различни от разпоредбите относно държавната помощ, може да са толкова тясно свързани с предмета на помощта, че да е невъзможно да бъдат оценени поотделно (101). Съдът подчерта, че задължението да се гарантира, че правилата за държавна помощ се прилагат съгласувано с други разпоредби на договора, е още по-необходимо в случаите, когато тези разпоредби целят и ненарушена конкуренция. При все това в практиката на Съда се признава, че процедурите по отношение на държавната помощ и нарушаване на антитръстовите правила са независими процедури, които се уреждат съгласно специфични правила. Съдът посочва, че „при приемането на решение за съвместимостта на една държавна помощ с общия пазар, Комисията не е длъжна да изчака резултата от паралелна процедура, открита по Регламент № [1], след като се убеди на базата на икономически анализ на положението и без очевидна грешка в оценката на фактите, че бенефициерът на помощта не се намира в ситуация на нарушение на членове [101 и 102 от ДФЕС]“ (102). Следователно не е задължително делото, свързано с нарушаване на антитръстовите правила, първо да приключи официално и едва тогава Комисията да вземе решение по делото за държавна помощ.
(172)
Комисията би желала да подчертае, че в настоящото дело не самата помощ (заема, представляващ помощ за оздравяване), а друг елемент от плана за преструктуриране (таксите за крайните потребители) е повод за подаване на жалбата за нарушаване на антитръстовите правила. Таксите за крайните потребители ще бъдат въведени в началото на 2012 г., т.е. след отмяната на помощта за оздравяване, чрез изменение на условията на лиценза на TV2. Следва да се вземе предвид, че по-голямата част от помощта всъщност е била изтеглена по време на периода на оздравяване и е била одобрена в решението на Комисията за помощ за оздравяване от 4 август 2008 г., както и че помощта ще бъде отменена с влизането в сила на настоящото решение.
(173)
Ако жалбата за нарушаване на антитръстовите правила или мненията на третите страни по настоящата процедура бъдат счетени и за жалба срещу това, че TV2 се превръща в платен телевизионен канал, достатъчно е да се каже, че самото въвеждане на такси за потребителите за основния канал не може да представлява нарушение на антитръстовото законодателство. Когато основният канал на TV2 стане платен телевизионен канал, това ще доведе до навлизането на този канал на пазара на платени телевизионни канали. Навлизането на основния канал на TV2 най-вероятно ще засегне само конкурентите, които са активни на този пазар, и например може да доведе до излизането на някои участници от този пазар (съответните платени телевизионни пакети) или да ги принуди да намалят цените си. Тези последици обаче са обичайни, когато на пазара навлиза жизнеспособен конкурент. Следователно самият факт, че се въвеждат такси за потребители и че това ще доведе повишена конкуренция, не е в разрез с членове 102 и 106 от ДФЕС.
(174)
Жалбоподателят и някои конкуренти в мненията на третите страни посочват, че планираното въвеждане на „TV2 Alene card“ би оказало неблагоприятни ефекти върху конкуренцията, като също така ще постави в благоприятно положение дистрибуторът Boxer. Накратко, моделът TV2 Alene означава, че клиентите биха получили безплатно TV2, ако клиентът не закупи други платени телевизионни услуги. Според жалбоподателя по този начин TV2 Alene card ще обезкуражи клиентите, които планират за закупят платени телевизионни услуги, което е в ущърб на конкурентите на TV2. Тъй като Дания е оттеглила предлаганата TV2 Alene card, доводите за това дали тя би била в нарушение на антитръстовите правила не са от значение и следователно нямат отношение към законността на плана за преструктуриране.
(175)
Що се отнася до опасенията на някои конкуренти, че помощта като такава може да се използва за агресивно пазарно поведение, Комисията подчертава, че няма признаци, че самата държавна помощ води до нарушаване на други разпоредби от ДФЕС или че автоматично ще доведе до поведение на TV2, с което се нарушава конкуренцията.
(176)
Комисията счита, че представеният план за преструктуриране е съвместим с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките на Комисията за оздравяване и преструктуриране при следните условия.
(177)
Тъй като дружеството се намира в по-добро финансово положение след продажбата на предавателната мрежа, Комисията констатира, че не следва да се привеждат в действие други мерки за помощ от плана за преструктуриране (заем и кредит) и че кредитът в сила (разрешен с Решение № 287/08 на Комисията от 4 август 2008 г.) следва да бъде отменен незабавно, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение. Комисията взема предвид факта, че първоначално представената гаранция за продажбата на предавателната мрежа вече не е приложима, тъй като продажбата на мрежата бе извършена без гаранцията.
(178)
Освен това Комисията взема предвид ангажимента на Дания, че компенсаторната мярка да не се пускат нови канали обхваща както телевизионни, така и радиоканали. Мярката следва да остане в сила до 31 декември 2012 г. или, ако получателят на помощта е в състояние да събира такси от крайните потребители преди тази дата, до въвеждането на таксите за крайните потребители. Въвеждането на таксите за крайните потребители се счита за момента, от който TV2 е оправомощено по закон да изисква такова възнаграждение.
(179)
Комисията взема предвид ангажимента на Дания да инструктира независим експерт да сравни капиталовата структура на TV2 и структурите на други медийни дружества и да коригира капиталовата структура, ако тя се различава значително от средните или медианните показатели на съответната група от партньори. Ако са налице основателни причини да не се коригира капиталът, правителството на Дания може да уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Заемът, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен като помощ за оздравяване от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., е съвместим с вътрешния пазар при пълно спазване на плана за преструктуриране, предмет на уведомлението от 4 февруари 2009 г. и на условията, изложени в членове 2, 3 и 4.
Член 2
Заемът, представляващ помощ за оздравяване, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., се отменя, считано от датата на настоящото решение. Не се разрешава привеждането в действие на другите мерки за помощ, за които Дания уведоми Комисията на 4 февруари 2009 г.
Член 3
Компенсаторната мярка, предложена от Дания, с която на TV2 се забранява да открива нови телевизионни или радиоканали, остава в сила до крайната дата на периода на преструктуриране, съгласно уведомлението -31 декември 2012 г. При все това, ако на TV2 бъде позволено да увеличи абонаментните такси (таксите за крайните потребители) преди тази дата, задължението да не се откриват нови радио- и телевизионни канали отпада, считано от тази дата.
Член 4
Датското правителство натовари независим финансов експерт да анализира в края на 2012 г. или началото на 2013 г. капиталовата структура на TV2 и да я сравни с капиталовата структура на други сходни медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклонява значително от средните или медианните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания коригира капиталовата структура на заседанието на Общото събрание през април 2013 г., така че да поправи това отклонение.
Член 5
Дания уведомява Комисията в срок от два месеца от уведомлението на настоящото решение за мерките, предприети за неговото изпълнение.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 20. aprīlis)
par valsts atbalstu C 19/09 (ex N 64/09), ko Dānija paredz īsteno TV2 Danmark A/S pārstrukturēšanai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)
(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/109/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (1) un, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
aicinot ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (2), un ņemot vērā saņemtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Komisija 2008. gada 4. augustā paziņoja Dānijai par savu lēmumu necelt iebildumus pret glābšanas atbalstu, kas TV2 Danmark A/S bija jāpiešķir kredīta veidā, kura kopējā summa ir DKK 1 000 miljoni (turpmāk tekstā - “lēmums par glābšanas atbalstu”) (3). Šajā lēmumā ir atzīts, ka plānotais atbalsts ir saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu) un jo īpaši ar Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai paredzētajiem noteikumiem (4) (turpmāk tekstā - “pamatnostādnes”).
(2)
Saskaņā ar lēmumu par glābšanas atbalstu un šīm pamatnostādnēm bija jāiesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums tam, ka aizdevums ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas, t. i., ne vēlāk kā līdz 2009. gada 4. februārim, ir pilnībā atmaksāts.
(3)
Dānija 2009. gada 4. februārī saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu (pašreizējo LESD 108. panta 3. punktu) paziņoja Komisijai par savu lēmumu īstenot pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz TV2 Danmark A/S.
(4)
Ar 2009. gada 2. jūlija vēstuli Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā (pašreizējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu.
(5)
Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.
(6)
Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:
-
1.10.2009.
TDC A/S un YouSee,
-
1.10.2009.
Canal Digital Danmark,
-
1.10.2009.
MTV Networks,
-
2.10.2009.
Niels Jorgen Langkilde,
-
2.10.2009.
Boxer TV,
-
2.10.2009.
Discovery Networks Nordic,
-
2.10.2009.
TV2 Danmark (atbalsta līdzekļu saņēmējs),
-
2.10.2009.
MTG Viasat (kas kopā ar 2009. gada 15. oktobra vēstuli iesniedza papildu pielikumus),
-
2.10.2009.
Danish Cable Television Association,
-
2.10.2009.
SBS Broadcasting Networks Ltd un SBS TV A/S,
-
7.10.2009.
Telia Stofa A/S.
(7)
Komisija šīs piezīmes 2009. gada 27. oktobrī nosūtīja Dānijai. Uzņēmuma Telia Stofa novēlotās piezīmes tika nosūtītas Dānijai 2009. gada 30. novembrī. Dānijai tika sniegta iespēja uz tām atbildēt, un Komisija piezīmes no Dānijas saņēma divās vēstulēs, kurās ir izklāstīti dažādi aspekti, kas tika skarti trešo personu piezīmēs, proti, Dānijas valdības 2010. gada 29. janvāra vēstulē, kas tika saņemta no tās pastāvīgās pārstāvniecības un kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 23. februārī, un 2010. gada 29. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 30. martā, savukārt šīs vēstules pielikumu saņemšana tika reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī. Dānijas valdība 2010. gada 8. jūnijā sniedza papildu informāciju par to, ka tā ir apstiprinājusi jaunu nolīgumu plašsaziņas līdzekļu politikas jomā 2011.-2014. gadam.
(8)
Uzņēmums TV2 Danmark A/S2010. gada 9. jūnijā iesniedza informatīvo memorandu par TV2 kanāla apraides tīkla pārdošanu.
(9)
Komisija 2010. gada 8. jūnijā rīkoja sanāksmi ar atbalsta saņēmēju “TV2 Danmark A/S”. Pēc šīs sanāksmes Komisija 2010. gada 30. jūnijā nosūtīja Dānijai jautājumus, uz kuriem Dānija atbildes sniedza 2010. gada 9. jūlija vēstulē.
(10)
Uzņēmums Viasat2010. gada 26. maija e-pasta vēstulē un parastajās vēstulēs, kas reģistrētas 2010. gada 1. jūnijā un 2010. gada 6. jūlijā, iesniedza papildu informāciju.
(11)
Pēc tam, kad Komisija 2010. gada 23. un 28. jūlijā uzdeva papildu jautājumus, Dānija 2010. gada 17. augustā iesniedza atbildes uz šiem jautājumiem. Komisija 2010. gada 14. septembrī rīkoja sanāksmi ar Dāniju, un pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza papildu piezīmes vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 15. oktobri.
(12)
Uzņēmums Viasat2010. gada 22. decembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, savukārt uzņēmums SBS papildu informāciju iesniedza 2011. gada 7. februārī.
(13)
Komisija 2011. gada 14. janvārī nosūtīja informācijas pieprasījumu Dānijai, uz kuru tā atbildēja 2011. gada 3. februāra vēstulē. Dānija savā 2011. gada 28. janvāra vēstulē lūdza rīkot atkārtotu sanāksmi. Minētā sanāksme notika 2011. gada 7. februārī. Dānija iesniedza papildu informāciju 2011. gada 24. februārī.
(14)
Pēc Dānijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. martā tika rīkota vēl viena sanāksme. Pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza vēl papildu informāciju vēstulēs, kuru saņemšana tika reģistrēta 2011. gada 11., 17. un 18. martā un 2011. gada 6. un 14. aprīlī. Dānija savā 2011. gada 11. marta vēstulē informēja Komisiju, ka atsevišķas pārstrukturēšanas plāna daļas netiks īstenotas (uzņēmums TV2 Alene Card - turpmāk paskaidrots sīkāk). Dānija 2011. gada 17. un 18. martā un 6. un 14. aprīlī iesniedza koriģētos finanšu datus, ņemot vērā minēto grozījumu.
(15)
Turklāt jāņem vērā arī tas, ka 2009. gada 24. martā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd cēla prasību Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (pašreizējā Vispārējā tiesa) (6), lūdzot atcelt glābšanas atbalsta lēmumu. Turklāt 2009. gada 15. maijā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd lūdza Komisiju sākt tiesvedību saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, lai panāktu glābšanas atbalsta lēmuma atsaukšanu (7). Šīs tiesvedības attiecas uz citu lēmumu un netraucē Komisijai pieņemt nostāju jautājumā par pārstrukturēšanas plānu. Tomēr ar 2010. gada 17. maija rīkojumu tiesvedība šajā lietā tika apturēta līdz brīdim, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu pārstrukturēšanas lietā (8).
(16)
Uzņēmums MTG un Viasat2009. gada 14. decembrī iesniedza sūdzību, kurā tie apgalvo, ka, ieviešot lietošanas maksu TV2 kanālam, Dānija cita starpā pārkāpj LESD 106. un 102. pantu.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJS - UZŅĒMUMS TV2 DANMARK A/S
(17)
Uzņēmums TV2 Danmark A/S 2003. gadā ieguva privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību juridisko statusu, kas pilnībā pieder Dānijas valstij. Uzņēmums pārņēma saimniecisko darbību no 1986. gadā izveidotās neatkarīgās sabiedriskās organizācijas TV2. Uzņēmumam “Danmark A/S” pieder daļas vairākos atšķirīgos uzņēmumos, tostarp tai pilnībā piederošos meitasuzņēmumos, saistītajos uzņēmumos, kopuzņēmumos, kā arī tas ir mazākuma akciju daļas turētājs sabiedrībās. Uzņēmums TV2 Danmark A/S (turpmāk tekstā - TV2) ir koncerna TV2 mātes uzņēmums, un tas nodrošina sabiedriskās televīzijas kanāla TV2 darbību (turpmāk tekstā arī - “galvenais kanāls”).
(18)
Pašreizējais uzņēmējdarbības modelis. TV2 galveno kanālu iepriekš finansēja, iekasējot televīzijas licenču nodevas un ieņēmumus no reklāmas. Tomēr, lai gan reģionālos kanālus šādā veidā daļēji finansē joprojām, galvenā kanāla finansēšana, iekasējot televīzijas licenču nodevas, tika pārtraukta 2004. gada jūlijā un tika saglabāti tikai ieņēmumi no reklāmas. Minētie ieņēmumi no reklāmas pašlaik ir vienīgais galvenā kanāla ienākumu avots, izņemot no komerckanāliem saņemtās peļņas daļu. TV2 pašlaik nav atļauts iekasēt abonēšanas maksu par tā galveno kanālu.
(19)
Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 38.a panta 1. punktu TV2 ir pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, un šajā punktā teikts, ka “sabiedrisko programmu darbību plašākai sabiedrībai nodrošina saskaņā ar 10. pantā minētajiem principiem”. Šīs vispārējās saistības ir papildinātas ar sīkākiem aprakstiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē un tās pielikumiem.
(20)
Komisija apstiprināja (9), un šajā ziņā to atbalstīja Vispārējā tiesa (10), ka TV2 galvenais kanāls ievēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. TV2 sabiedrisko pakalpojumu darbības veids rada tam vairāk nekā […] (11) no tā izmaksām (12).
(21)
Turklāt TV2 galvenajam kanālam vēl ir jāpilda arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas paredz nodrošināt reģionālo programmu apraidi saskaņā ar TV2 sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences 2.5. punktu (13). Reģionālo programmu saturu veido TV2 reģionālās raidstacijas. Šīs astoņas reģionālās stacijas darbojas neatkarīgi no TV2. To darbību regulē Dānijas Apraides likuma 31. pants un turpmākie panti. (14). Katrā no astoņām reģionālajām TV2 raidstacijām darbojas pārstāvju padome, kuras sastāvā ir pārstāvēti dažādi attiecīgā reģiona kultūras un sabiedrības aspekti. TV2 pārstāvji nedrīkst piedalīties šajās pārstāvju padomes sanāksmēs. Reģionālajām raidstacijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas darbība ir uzticēta saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 31. pantu un turpmākajiem pantiem un, veidojot programmas, tām ir jāakcentē sava reģionālā piederība. Šo raidstaciju darbību galvenokārt finansē, iekasējot televīzijas licenču nodevas (15). TV2 ir noteikts pienākums pārraidīt šīs reģionālās programmas TV2 parastās programmu plūsmas “logos” (16). TV2 nevar ietekmēt TV formāta izvēli, piemēram, lai nodrošinātu saskaņotību ar vispārējo TV programmu veidošanu galvenajā kanālā. Valsts un reģionālā līmeņa programmu starplaikos TV2 pārraida reklāmas, kas ir vērstas uz reģionālo tirgu, un tas saglabā ieņēmumus no šīs reklāmas.
(22)
Apraides pienākums. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 6. pantu pašlaik uz galveno kanālu attiecas apraides pienākums, saskaņā ar kuru ar satelītu piegādātās antenu televīzijas ģenerālsistēmu (SMATV) izplatītājiem (tostarp komerciālajiem kabeļtīklu izplatītājiem) visās to piedāvājumu paketēs ir jānodrošina piekļuve noteikumā minētajiem kanāliem (proti, TV2 un DR) (17).
Televīzijas pakalpojumu izplatītājiem, kuri izmanto satelītu kā izplatīšanas platformu, nebija pienākuma iekļaut TV2 galveno kanālu savās programmu paketēs, tomēr tie izvēlējās to iekļaut, jo šis kanāls ir ļoti populārs (18).
(23)
Televīzijas pakalpojumu izplatīšana Dānijā. Televīzijas pakalpojumi Dānijā tiek izplatīti piecos dažādos veidos atkarībā no alternatīviem TV signāla uztveršanas līdzekļiem. Izplatīšana tiek veikta, izmantojot kabeļu sistēmas (izplatītāji YouSee un Sofa) un SMATV (vietējie kabeļtelevīzijas izplatītāji) sistēmu, paraboliskas satelītantenas (Viasat un Canal Digital), platjoslas (IPTV) un virszemes apraidi. No 2009. gada 1. novembra tika atslēgts analogās virszemes apraides signāls un Dānijas virszemes TV signāli tika pārveidoti par ciparu virszemes apraides signāliem. Konkursā par komercdarbības zonas kontroles uzņēmuma tiesībām uzvarēja uzņēmums Boxkeeper, un tas ir atbildīgs par abonēšanas maksas kanālu pārraidīšanu virszemes tīklā. Pašlaik TV2 galveno kanālu pārraida bezmaksas televīzijas kanālos, neiekasējot abonēšanas maksu par tā skatīšanos (19).
(24)
TV2 pamatdarbības jomas. TV2 galvenokārt darbojas TV reklāmas pārraidīšanas un pārdošanas jomā. Tas arī iepērk un pārdod audiovizuālās tiesības starptautiskos tirgos (piemēram, Euro 2008 čempionāts vai Olimpiskās spēles), ko tas var pārraidīt pats vai pārdot tālāk. TV2 darbojas gandrīz tikai un vienīgi TV apraides tirgū un citos ar plašsaziņas līdzekļiem saistītos tirgos Dānijā. TV2 galvenais kanāls kopā ar Danmarks Radio (valsts uzņēmums, ko finansē tikai un vienīgi, iekasējot licences nodevu, un kas darbojas divos sabiedriskajos kanālos), ir lielākais televīzijas kanāls.
TV2 galvenais kanāls televīzijas reklāmas tirgū pašlaik konkurē, piemēram, ar Viasat kanāliem TV3 un TV3+. Viasat īpašnieks ir uzņēmums Swedish Modern Times Group A/S (MTG), kas arī ir aktīvs satelītu apraides tirgus segmenta dalībnieks. TV2 par ieņēmumiem no reklāmas konkurē arī ar SBS A/S, kas pieder Vācijas uzņēmumam ProSiebenSat. TV2 maksas televīzijas kanāli, piemēram, TV2 Zulu un TV2 Charlie, vairumtirdzniecības tirgū konkurē ar citiem komerckanāliem par maksas TV programmu pakešu izplatīšanu.
(25)
Komercdarbība. TV2 darbojas vairākos komerckanālos, kas nav sabiedriskie kanāli, tostarp TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film un TV2 News. Tam pieder arī 50 % no TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie un TV2 News finansē, iekasējot abonēšanas maksu un maksu par reklāmu, turpretī TV2 Film finansē tikai un vienīgi, iekasējot abonēšanas maksu.
(26)
Kā ir atzinusi Dānija (20) un TV2 Danmark A/S, un tās konkurents Viasat (21), galvenā kanāla darbība ir būtiska, lai gūtu ieņēmumus no komerckanālu darbības.
(27)
TV2 kopš 2001. gada ir noteikta prasība kārtot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par tā komerciālo un sabiedrisko pakalpojumu darbības veidiem, sk. Rīkojumu Nr. 740 (22). Šo uzskaiti uzrauga ārējie revīzijas uzņēmumi.
(28)
Pārējās uzņēmējdarbības jomas. Turklāt TV2 Danmark A/S pieder arī vairāki meitasuzņēmumi, vai arī tas ir vairāku tādu ar televīziju saistītu kopuzņēmumu sastāvdaļa, kas darbojas satura veidošanas un radio pārraižu jomā, kā arī agrāk tam kopā ar DR piederēja apraides tīkls (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M un Fordelingsnet). Atbilstoši Dānijas sniegtajai informācijai Broadcast Service Denmark ir vadošais Dānijas apraides pakalpojumu sniedzējs pārraides tīklu plānošanas, izstrādes, ekspluatācijas un pakalpojumu sniegšanas jomā. Šā apraides tīkla kopīgie tiešie īpašnieki bija Danske Radio un TV2 vai, izmantojot kopīpašuma komandītsabiedrības (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Taču pārstrukturēšanas procesa gaitā TV2 pārdeva tam piederošās šā tīkla akcijas.
(29)
Valsts līmeņa konkurences lietas saistībā ar TV2 . Komisija atzīmē, ka Dānijas atbildīgās iestādes konkurences jomā izmeklē TV2 rīcību reklāmas tirgū. Dānijas Konkurences padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu, ka TV2 ir pārkāpis LESD 102. pantu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus, izmantojot lojalitāti veicinošas atlaides savā darbībā reklāmas tirgū. Šo lēmumu 2006. gada 1. novembrī atcēla Konkurences apelācijas tiesa, tomēr pēc tam, šo spriedumu 2009. gada 22. jūnijā pārsūdzot Austrumdānijas Augstajā tiesā, attiecīgais lēmums tika atzīts par spēkā esošu. Pret pēdējo minēto spriedumu tika iesniegta apelācijas sūdzība Augstākajā tiesā, kas 2011. gada 18. martā spriedumu atzina par spēkā esošu. Šī lieta tika izskatīta pēc tam, kad iepriekš 2000. gada 29. novembrī tika uzsākta tiesvedība, kurā Dānijas Konkurences padome konstatēja, ka 2000. gadā TV2 piedāvātās atlaides ir vērtējamas kā dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana.
III. CITAS NEIZLEMTĀS TIESAS LIETAS SAISTĪBĀ AR TV2
(30)
Komisijas 2004. gada 19. maija un 2005. gada 2. februāra lēmuma mērķis attiecīgi bija atbalsta piešķiršana TV2 no valsts līdzekļiem attiecīgi pirms tā pārveides par sabiedrību ar ierobežotu atbildību un turpmākās rekapitalizācijas (23). Pirmajā lēmumā Komisija lika TV2 atgūt nesaderīgā atbalsta līdzekļus DKK 628,1 miljona apmērā. Dānija pieprasīja atbalsta saņēmējam atlīdzināt šos līdzekļus, kā arī procentus, un no TV2 tika atgūti naudas līdzekļi DKK 1 050 miljonu apmērā. Otrajā lēmumā netika izvirzīti nekādi iebildumi pret rekapitalizāciju, ko veidoja kapitāla investīcijas DKK 440 miljonu apmērā un vēl arī parāda apmaiņa pret pašu kapitālu DKK 394 miljonu apmērā, un tā tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(31)
Vispārējā tiesa 2008. gada 22. oktobrī atcēla Komisijas lēmumu par līdzekļu atgūšanu (24). Vispārējā tiesa 2009. gada 24. septembrī (25) izdeva rīkojumu saistībā ar lēmumu par rekapitalizāciju, pasludinot, ka šajā jautājumā nav nepieciešams lēmums, jo lēmums par rekapitalizāciju, kurš tika pamatots ar lēmumu par līdzekļu atgūšanu, ir pieņemts, pamatojoties uz apsvērumiem, kādi vairs nepastāvēja, un tādēļ šādam lēmumam vairs nav pamata. Tiesa uzskatīja, ka šie abi lēmumi ir vienas un tās pašas lietas divi dažādi aspekti.
(32)
Komisijas izmeklēšana saistībā ar iepriekšminēto lietu tika veikta vienlaicīgi ar šīs lietas izskatīšanu. Komisijas lēmums šajā lietā tiks pieņemts vienlaicīgi ar šajā dokumentā sniegto lēmumu.
IV. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
1. Sākotnējā pārstrukturēšanas plāna konteksts
(33)
Kā ir izklāstīts Komisijas lēmumā, saskaņā ar kuru 2008. gadā tika piešķirts glābšanas atbalsts DKK 1 000 miljonu apmērā, pārmērīgi lielu ieguldījumu dēļ, jo īpaši radio darbības jomā, TV2 Danmark radās nopietnas likviditātes problēmas, ieņēmumi no reklāmas bija mazāki nekā plānots, un palielinājās aizdevumu procentu maksājumi. Šo likviditātes nepietiekamību nebija iespējams atrisināt, nodrošinot aizdevumus no privātām kredītiestādēm (bankām). Pēc glābšanas atbalsta lēmuma pieņemšanas Dānija par pārstrukturēšanas plānu paziņoja pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu laika posmā.
(34)
Pārstrukturēšanas plāns, kas Komisijai tika iesniegts 2009. gada 4. februārī, tika apstiprināts pēc tam, kad liels vairākums Dānijas politisko partiju panāca savstarpēju vienošanos par pielikumu 2007.-2010. gada nolīgumam par plašsaziņas līdzekļiem, kurš tika publicēts 2009. gada 9. janvārī.
(35)
Savā 2009. gada 4. februāra paziņojumā Dānija paziņoja par dažādu pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu īstenošanu, jo saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju, Komisijas glābšanas atbalsta lēmumā norādītās īstermiņa likviditātes un parādsaistības joprojām nebija atrisinātas. Minētās problēmas pamudināja uzņēmuma TV2 Danmark A/S kvalificēšanu par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” saskaņā ar pamatnostādnēm (26), no kurām Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu nebija iemesla atkāpties un kas saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju joprojām ir spēkā arī pēc TV2 glābšanas atbalsta saņemšanas. Tas skaidri izriet no informācijas, kas norādīta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (27).
(36)
Vēlāk procesa gaitā un, jo īpaši atbildot uz trešo personu piezīmēm, Dānija iesniedza citu jaunāku uzņēmuma PWC pētījumu par TV2 finansiālo stāvokli. Atjauninātie dati ir apkopoti turpmāk sniegtajā tabulā (28).
Galveno TV2 Danmark A/S finanšu rādītāju attīstība
(miljonos DKK)
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
Peļņa pirms nodokļiem
142
- 213
18
-28
Apgrozījums
1 980
2 251
2 206
2 029
Tīrā naudas plūsma
79
- 550
-73
-60
Tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti
232
564
622
659
Tīrie procentu maksājumi
10
19
41
31
Tīrā aktīvu vērtība
815
598
616
601
Saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju TV2 problēmas rodas cita starpā no sabiedriskā kanāla darbība, kas kļūst arvien nerentablāks (29) un attiecībā uz kuru nav izstrādāts ilgtspējīgs darbības modelis, kā arī daļa zaudējumu rodas no neienesīgiem ieguldījumiem.
(37)
Zaudējumi. Tā kā ieņēmumi no reklāmas bija mazāki par budžetā plānotajiem un tika veikti vairāki neienesīgi ieguldījumi (jo īpaši TV2 Radio), TV2 Danmark A/S 2007. gadā bija ievērojami zaudējumi (DKK 214 miljoni, pašu kapitāla ienesīgums ir -36 %). Turklāt 2008. gada marta beigās plānotie 2008. gada finanšu rezultāti norādīja uz jauniem zaudējumiem pirms nodokļu nomaksas līdz pat DKK […] miljoniem, kaut arī tika prognozēts, ka šis plāns ir īpaši atkarīgs no turpmākās attīstības reklāmas tirgū. Tāpat uzņēmums cieta arī zaudējumus 2009. gadā.
(38)
Apgrozījums/tirgus daļa. Jau vairākus gadus pirms glābšanas atbalsta piešķiršanas bija vērojama TV2 galvenā kanāla tirgus daļas samazināšanās tendence, un tā turpinās arī pašreiz. Iepriekšējo TV2 saimnieciskās darbības priekšrocību zaudēšanas, atslēdzot virszemes analogās televīzijas apraidi, un virszemes ciparu televīzijas ieviešanas dēļ saimnieciskās darbības iespēju sadale no 2009. gada novembra ir kļuvusi vienlīdzīgāka. Ir paredzams, ka “must-carry” saistību atcelšanas dēļ (sk. turpmāk 52. apsvērumu) uzņēmums zaudēs vēl lielāku tirgus daļu. No 2003. līdz 2009. gadam TV2 galvenā kanāla “komerciālā” tirgus daļa (skatītāji vecuma grupā no 21 līdz 50 gadiem, kuri no komerciālā viedokļa ir interesantākā skatītāju grupa) jau ir samazinājusies par 19 %, proti, no 56,2 % līdz 45,6 % (30). Tiek prognozēts, ka TV2 komercdarbības tirgus daļa 2013. gadā būs […] % (31).
(39)
Pieaugošas parādsaistības/negatīva naudas plūsma/procentu maksājumi. Kā norādīts iepriekš sniegtajā tabulā, TV2 Danmark A/S tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti, pastāvīgi palielinājās no DKK 232 miljoniem 2006. gadā līdz DKK 622 miljoniem 2008. gadā (pirms tīkla pārdošanas un lielākās parāda daļas atmaksāšanas tīrā parādsaistību summa, par kuru jāmaksā procenti, 2010. gadā tika plānota DKK […] miljonu apmērā). Turklāt tabulā ir arī norādīts, ka laika posmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2009. gada 31. decembrimTV2 Danmark A/S bija negatīva naudas plūsma, parādsaistību pieaugums, procentu maksājumu palielināšanās un tīro aktīvu vērtības samazināšanās.
(40)
Optimistiskā attīstības scenārija un pesimistiskā attīstības scenārija analīze. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pamatscenārijs, optimistiskais attīstības scenārijs un pesimistiskais attīstības scenārijs, kā arī riska skaitliskais novērtējums. Tas ir izstrādāts, pamatojoties uz tirgus prognozēm saistībā ar uzņēmuma ārējiem faktoriem (izstrādātas uzņēmumā PriceWaterhouseCoopers). Šajos scenārijos tiek prognozēti faktiskās IKP izaugsmes rādītāji un no tiem tiek atvasināti prognozētie izaugsmes (vai samazinājuma) rādītāji televīzijas reklāmas tirgū, kurus apvienojot ar plānotajiem tirgus daļas rādītājiem tiek iegūti prognozētie TV2 reklāmas ieņēmumu rādītāji. Pamatscenārijs paredz nelielu IKP pieaugumu ([…] % 2009. un 2010. gadam, […] % 2011. gadam un […] % 2012. gadam). Tajā tiek prognozēts, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam televīzijas reklāmas tirgus būs no DKK […] miljoniem līdz DKK […] miljoniem attiecīgajā periodā ([…] %). Pesimistiskajā attīstības scenārijā ir vērojama ne pārāk pozitīva faktiskā IKP izaugsme (nulles rādītājs 2009. un 2010. gadā un pieaugums […] % un […] % apmērā attiecīgi 2011. un 2012. gadā), un reklāmas izdevumi ir no DKK […] miljoniem 2009. gadā līdz DKK […] miljoniem 2012. gadā ([…] %). Optimistiskajā attīstības scenārijā tiek prognozēts nedaudz augstāks IKP izaugsmes līmenis nekā pamatscenārijā, un tādējādi arī neliels televīzijas reklāmas tirgus pieaugums no DKK […] miljoniem 2009. gadā līdz DKK […] miljoniem 2012. gadā ([…] %). Ņemot vērā paredzamo tirgus daļas zaudēšanu, tika prognozēts, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas […] par […] %, […] % un […] % attiecīgi pamatscenārijā, sliktākajā scenārijā un labākajā scenārijā laika posmā no 2009. līdz 2012. gadam, kas ir vienāds ar […] no […] %, […] % un […] %.
(41)
TV2 reklāmas ieņēmumi 1999.-2009. gadā vidēji ir pieauguši par 1,9 % (ģeometriski) ar standarta novirzi 12 % apmērā (32). Tādēļ, ņemot vērā TV2 reklāmas ieņēmumu atkarību no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem un vispārējo ekonomikas stāvokli vērtējuma brīdī, uzņēmuma PWC prognozes 2009.-2012. gadam nevar noraidīt kā nepamatotas.
(42)
Uzņēmuma PWC ziņojums tika atjaunots 2009. gada septembrī, ņemot vērā jaunākās prognozes saistībā ar ieņēmumiem no reklāmas, un tajā tika paredzēts pesimistiskāks attīstības scenāriju nekā tika prognozēts pamatscenārijā (33). Televīzijas reklāmas tirgus 2009. gadā saruka par 18,7 % salīdzinājumā ar 2008. gadu (34). TV2 reklāmas ieņēmumu līmenis 2008. gadā kritās par 4 % (no DKK 1 667 miljoniem līdz DKK 1 597 miljoniem) un 2009. gadā vēl par 24 % (no DKK 1 597 miljoniem līdz DKK 1 220 miljoniem) (35).
(43)
Dānija atzīst, ka TV2 ir nonācis grūtībās parādsaistību dēļ, ko radīja lieli iepriekšējos gados veikti ieguldījumi, nenoteiktība saistībā ar neizlemto valsts atbalsta tiesas lietu attiecībā uz TV2 un, kas nav mazāk svarīgi, sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modelis, ko finansē tikai no reklāmas ieņēmumiem. Ievērojami zaudējumi ir radīti tieši radio darbības jomā kopš tās uzsākšanas 2007. gadā. Tika pieņemts lēmums 2008. gada aprīlī slēgt radio darbību.
(44)
Ārējā banku finansējuma trūkums. Pārstrukturēšanas plānā ir ņemts vērā, ka TV2 finansētāji apšauba galvenā kanāla pašreizējo uzņēmējdarbības modeli un izskatīšanā esošo lietu iespējamo iznākumu saistībā ar iepriekšējo atbalstu TV2. Pārstrukturēšanas plāns vājina banku risku izpausmes attieksmi pret uzņēmumu, vēl vairāk samazinot pašreizējo aizdevumu vai kredītlīniju apmēru. Dānija ir iesniegusi pierādījumus, ka 2009. gada 22. aprīlī pēc uzņēmuma pārskatu publicēšanas uzņēmuma galvenā banka […] lika samazināt uzņēmumam izsniegtā aizdevuma un piešķirtās kredītlīnijas apmēru (36).
(45)
TV2 radās grūtības, ieķīlājot savus īpašumus Odensē, un tas ziņoja, ka ir samazinājusies ne tikai ēku, bet arī iespējamās hipotēkas vērtība (37). Galu galā TV2 tika nodrošināts aizdevums DKK 80 miljonu apmērā no Nordea bankas, kas bija mazāks nekā tika paredzēts. Vēlāk Dānija iesniedza atjaunotu informāciju par to, ka bankas nav ieinteresētas izsniegt komercaizdevumus. Šī informācija liecina, ka neviena no uzrunātajām bankām ([…], […], […] un […]) neuzskatīja TV2 par uzņēmumu, kuram ir pietiekama kredītspēja. Tā iemesls bija prognozes saistībā ar reklāmas tirgus attīstību, kas ir vienīgais TV2 ienākumu avots. Tika apšaubīta TV2 pelnītspēja, un neizlemtās tiesas lietas tika vērtētas kā papildu riska faktors. (38).
2. Sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna un tā grozījumu apraksts
(46)
Paziņotais plāns par TV2 pārstrukturēšanu attiecas uz laika posmu no 2009. gada 4. februāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Tas tika izstrādāts, lai novērstu vājās puses TV2 saimnieciskajā darbībā, jo īpaši nelīdzsvarotību bilancē attiecībā pret īstermiņa parādsaistībām un problēmas, kas saistītas ar sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs tādēļ, ka ir balstīts uz finansējumu no reklāmas ieņēmumiem, kuri ir atkarīgi no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem. Plāns ietvēra šādus piecus galvenos elementus: i) finanšu pārstrukturēšana, kas skar bilanci; ii) darbības pārstrukturēšana; iii) jauns sabiedriskā kanāla TV2 finansēšanas veids, ieviešot jaunu saimnieciskās darbības modeli; iv) atbalsta pasākumi un v) kompensācijas pasākums(-i).
(47)
Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tika plānoti, risinot šādus četrus jautājumus: apraides tīkla BSD 50 % līdzdalības daļas pārdošana (39), uzņēmuma nekustamā īpašuma Odensē (Kvaegtorvet) ieķīlāšana, tādējādi paredzot piesaistīt līdzekļus DKK […] miljonu apmērā, plānoto kapitālieguldījumu īstenošanas atlikšana un apjoma samazināšana un mazākuma turēto akciju pārdošana konkrētos uzņēmumos, kuri darbojas plašsaziņas līdzekļu nozarē, […], Momondo, […] un […]. Ieviešot šos pasākumus, tika plānots gūt ieņēmumus vairāk nekā DKK […] miljonu apmērā, daļu no kuriem bija paredzēts izmantot īstermiņa aizdevumu apjoma samazināšanai.
(48)
Darbības pārstrukturēšanas pasākumi paredzēja paplašināt jau 2008. gadā uzsāktos izmaksu taupības pasākumus DKK 280 miljonu apmērā un ietvēra arī uzņēmuma East Production slēgšanu un tā iekļaušanu TV2, TV2 līdzdalības izbeigšanu vai samazināšanu uzņēmumā […] un papildu izmaksu ietaupījumus DKK 40 miljonu apmērā. Turklāt TV2 pēc paziņojuma sniegšanas izdevās panākt papildu izmaksu ietaupījumus 2009. gada 30. martā apstiprinātajā plānā, kas paredz kapitālieguldījumu samazinājumu 2009. gadā par DKK 30 miljonu apmērā, kā arī turpmākus kārtējo izmaksu samazinājumus DKK 97 miljonu apmērā (40).
(49)
Ir paredzēts jauns finansēšanas pasākums (lietošanas maksa) (41), lai paplašinātu pastāvīgo ieņēmumu avotu spektru sabiedriskajam kanālam TV2. Par to lēmums tika pieņemts, 2009. gada 9. janvārī vienojoties galvenajām politiskajām partijām par grozījumu 2007.-2010. gada nolīgumā par plašsaziņas līdzekļiem.
(50)
Abonēšanas maksas iekasēšana. Galvenā kanāla darbības modeļa ilgtspējība tiks nodrošināta, no 2012. gada 1. janvāra atļaujot TV2 sabiedriskā kanāla finansēšanai ieviest lietošanas maksu, proti, abonēšanas maksu. Turklāt TV2 arī turpmāk saņems ieņēmumus no reklāmas.
(51)
Izplatītāji šo maksu iekasēs no pakalpojuma lietotājiem. Maksas apmēru, kas jāmaksā pakalpojuma lietotājam, nenoteiks valdība, bet par to tiks panākta vienošanās parastās komercsarunās starp TV2 un izplatītājiem (piemēram, ar DTT Boxer). TV2 paredz, ka TV2 iekasētā ikmēneša maksa no izplatītājiem būs apmēram DKK 10-12 (neskaitot PVN) no vienas mājsaimniecības (42). Atliekot lietošanas maksas ieviešanu uz 2012. gadu, ir paredzēts dot pietiekami daudz laika mājsaimniecībām, kuras pašlaik ir aprīkotas ar MPEG 2 tehnoloģijas iekārtām, kas ir spējīgas uztvert bezmaksas virszemes ciparu televīziju (DR1, DR2 un TV2), lai tās varētu nomainīt šīs iekārtas pret MPEG 4 formāta iekārtām. Dānija paredz, ka ar šā elementa ieviešanu pārstrukturēšanas plānā varēs atjaunot TV2 ilgtermiņa dzīvotspēja. TV2 2012. gadā no lietošanas maksas iekasēšanas paredz panākt tīro ieņēmumu pieaugumu aptuveni DKK […] miljonu apmērā (43).
(52)
Netiks pieņemts likums, kas izplatītājiem savās paketēs liktu iekļaut TV2 programmu. Tieši pretēji, ieviešot lietošanas maksu, tiks atceltas pašreizējās “must-carry” saistības (44). Saskaņā ar pašreizējā Dānijas Apraides likuma 6. nodaļas 38.a panta 2. punktu TV2“must-carry” saistības tiek atceltas, ja kultūras ministrs atļauj TV2 iekasēt lietošanas maksu. Citiem vārdiem - lietošanas maksas ieviešanas brīdī “must-carry” saistības automātiski tiek atceltas. Ir paredzēts, ka TV2 galvenais kanāls tiks raidīts de facto, izmantojot kabeļu tīklu un antenu sasaistes tāpat, kā tas tiek veikts pašreiz. Iespējams, ka izplatītāji mainīsies programmu pakešu struktūru, TV2 aizstājot ar kādu no pašreizējiem maksas kanāliem.
(53)
Sākotnēji tika paredzēts, ka, iekasējot lietošanas maksu, tiks pieļauti izņēmumi un ka TV2 šo maksu neiekasēs no pakalpojuma lietotājiem, kuriem nav iespējams uztvert nevienu citu maksas televīzijas kanālu (pazīstama kā TV2 Alene karšu sistēma). Tas nozīmētu, ka lietotāji, kuriem ir iespējams uztvert tikai bezmaksas FTA (free-to-air) kanālus, arī turpmāk varētu skatīties TV2 par brīvu. Šī iespēja, kas tika paredzēta Kultūras ministrijas 2010. gada 18. novembra priekšlikuma projektā, tomēr netiks īstenota. Tādējādi no 2012. gada TV2 iekasēs lietošanas maksu no visiem lietotājiem, kuri vēlēsies uztvert TV2, lai skatītos sabiedrisko kanālu. Lai ieviestu iespēju iekasēt lietošanas maksu, ir jāievieš izmaiņas TV2 licences nosacījumos, ko īstenos Kultūras ministrija.
(54)
Sākotnēji paziņotie atbalsta pasākumi. Atbilstoši sākotnējam paziņojumam pārstrukturēšanas procesā papildus bija paredzēti trīs atbalsta pasākumi, kuru maksimālā summa bija DKK 1 375 miljoni. Tie bija šādi:
-
subordinētā aizdevuma piesaistīšana DKK 300 miljonu apmērā,
-
garantijas izsniegšana apraides tīkla pārdošanai, paredzot par to saņemt naudas līdzekļus DKK 475 miljonu apmērā, un
-
īstermiņa kredīta piešķiršana sākotnēji DKK 600 miljonu apmērā gadījumā, ja TV2 nespētu nodrošināt ārējo finansējumu.
(55)
Dānija norādīja, ka procentu likmes un maksa par garantijas izsniegšanu būs līdzīga tai, kādu piedāvā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Šie pasākumi nekad netika īstenoti. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (45).
(56)
Joprojām ir pieejams glābšanas atbalsta kredīts DKK 1 000 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja, pieņemot 2008. gada 4. augusta lēmumu.
(57)
Dānija iesniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām un šajā ziņā piedāvā divas dažādas aprēķinu iespējas. Pirmajā tā apgalvo, ka TV2 pārstrukturēšana ir finanšu pārstrukturēšana, kurā pārstrukturēšanas izmaksas faktiski ir vienādas ar likviditātes deficīta novēršanas izmaksām, proti, tās ir izmaksas ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Dānija uzskata, ka neatkarīgi no šo izmaksu lieluma, tās pilnībā būs jāsedz pašam TV2. Tas ir tādēļ, ka atbilstoši Dānijas pieņēmumam līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdim visi atbalsta pasākumi vai nu joprojām vēl nebūs īstenoti, vai arī būs pilnībā atmaksāti (46). Dānija arī norāda, ka īpašajā TV2 pārstrukturēšanas gadījumā arī izmaksu ietaupījumi ir jāuzskata par pieņemamām pārstrukturēšanas izmaksām, jo izmaksu ietaupījumi ir paredzēti ne tikai konkurētspējas palielināšanai, bet arī TV2 finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanai no komerciālā skatpunkta (47). Otrajā variantā, piedāvājot tradicionālāku pārstrukturēšanas izmaksu aprēķinu, kurā izmaksu ietaupījumi netiek ņemti vērā, galvenā uzmanība tiktu vērsta uz vienreizējām izmaksām ārkārtējiem pasākumiem, ko Dānija nosaka DKK […] miljonu apmērā par darījuma izmaksām saistībā ar apraides tīklu, izmaksām saistībā ar pāreju uz maksas TV (lietošanas maksa) un juridiskām un konsultāciju izmaksām, kā arī izmaksām saistībā ar personāla darba līgumu laušanu (48).
(58)
Kā kompensācijas pasākums bija paredzēta TV2 sākotnējā apņemšanās visā pārstrukturēšanās periodā, proti, līdz 2012. gada 31. decembrim, neieviest jaunus televīzijas pārraides kanālus. Dānija norāda, ka tā ir savā ziņā uzņēmuma uzupurēšanās, jo jaunu kanālu ieviešana mazinātu TV2 atkarību no reklāmas ieņēmumiem. Ciparu televīzijas vidē skatītāji aizvien biežāk tiek uzrunāti, izmantojot īpašus skatītāju kanālus, un TV2 norāda, ka tā konkurenti šajā periodā ievieš jaunus kanālus.
(59)
Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna ilgumu, par kuru tika paziņots, ka tas turpināsies līdz 2012. gada 31. decembrim, Dānijas atbildīgās iestādes informēja, ka TV2 ir ieinteresēts pēc iespējas ātrāk aizstāt visu valsts atbalstu, attiecīgi nodrošinot iespēju pabeigt pārstrukturēšanas procesu ātrāk nekā paredzēts (49).
3. Turpmākā pārstrukturēšanas procesa attīstība
(60)
Kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, TV22010. gada 30. septembrī savu apraides tīklu pārdeva Zviedrijas uzņēmumam Teracom A - Boxer īpašniekam. TV2 ieņēmumi no pārdošanas pirms nodokļu nomaksas ir apmēram DKK 640 miljoni, ko izmantoja TV2 parādsaistību samazināšanai.
(61)
TV2 izdevās arī ieķīlāt uzņēmuma nekustamo īpašumu Odensē, taču par zemāku likmi nekā sākotnēji tika paredzēts. Tādēļ DKK […] miljonu vietā tas ieguva hipotēku tikai DKK 80 miljonu vērtībā.
(62)
TV22010. gada 4. oktobrī atmaksāja visu tā izlietoto īstermiņa kredīta summu, kas tika piešķirta saskaņā ar Komisijas glābšanas atbalsta lēmumu. Kopā no glābšanas atbalsta līdzekļiem TV2 bija izlietojis DKK 223 miljonus. Līdz 2008. gada beigām, proti, sešu mēnešu glābšanas atbalsta laika posmā TV2 bija izlietojis DKK 208 miljonus (50). Ņemot vērā apraides tīkla pārdošanu, kas bija veiksmīgāks nekā tika prognozēts pārstrukturēšanas plānā, Dānija nosūtīja šādus koriģētos rādītājus par TV2 finansiālo stāvokli (pamatoti ar galvenā kanāla abonēšanas datiem) (51).
(miljonos DKK)
Faktiskie rādītāji
2009. gads
Plānotie rādītāji
2010. gads
Prognoze
2011. gads
Prognoze
2012. gads
Prognoze
2013. gads
Ieņēmumi
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Izmaksas
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms procentu un nodokļu nomaksas
-2
25
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms nodokļu nomaksas, turpmāk saglabātie darbības veidi
-28
42
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms nodokļu nomaksas, pārtrauktie darbības veidi
1
397
[…]
[…]
[…]
Peļņa pēc nodokļu nomaksas
-14
353
[…]
[…]
[…]
Pašu kapitāls gada beigās
601
952
[…]
[…]
[…]
Tīrās parādsaistības, par ko jāmaksā procenti, gada beigās
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
2010. gada 13. oktobrī […] piedāvāja TV2 piešķirt papildu kredītlīdzekļus DKK […] miljonu apmērā. Rezultātā TV2 ilgtermiņa kredītsaistības palielinātos par […] no DKK […] miljoniem līdz DKK […] miljoniem (52). Tomēr piedāvājums ir atkarīgs no šādiem diviem nosacījumiem:
a)
[…];
b)
[…].
(64)
Pamatojoties uz to, TV2 paredz, ka līdz 2012. gada beigām tam būs pieejami finanšu līdzekļi aptuveni DKK […]-[…] miljonu apmērā. Tos veido DKK […]-[…] miljoni un papildu ārējie kredītlīdzekļi DKK […] miljonu apmērā (53).
(65)
Dānija sniedza datus arī saistībā ar TV2 kapitāla struktūru. Tā kā tam ir problēmas saistībā ar ārējā finansējuma saņemšanu, kas, savukārt, radušās neskaidrības dēļ saistībā ar tiesvedībā esošajām lietām un TV2 saimnieciskās darbības modeli, kas ir atkarīgs no reklāmas ieņēmumiem, Dānija uzskata, ka TV2 ir jāpaļaujas ne tik daudz uz parāda kā uz pašu kapitāla finansējumu. Komisija arī ir ievērojusi kapitāla finansējuma līmeņa atšķirības starp TV2 un tā tuvākajiem konkurentiem.
(66)
Konkrēti - kapitāla struktūru ir iespējams izpētīt pēc maksātspējas koeficienta, proti, pēc pašu kapitāla un kopējās bilances vērtības attiecības. PWC (Dānijas finanšu konsultāciju uzņēmums) parāda, ka TV2 konkurentu vidējais (mediāna) maksātspējas koeficients ir apmēram […] % (2009. gada beigās tas bija […] %) (54). Vidējais TV2 konkurentu maksātspējas koeficients ir ievērojami zemāks nekā maksātspējas koeficients, kādu TV2 ir paredzēts sasniegt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 maksātspējas koeficients 2010. gada beigās ir […] %. Tiek prognozēts, ka 2011. gada beigās tas būs […] %, savukārt 2012. gada beigās - […]%. Saskaņā ar jaunākajām TV2 iesniegtajām prognozēm tīrais parādsaistību koeficients (tīro parādsaistību, par ko jāmaksā procenti, un peļņas pirms procentiem, nodokļiem, amortizācijas un nolietojuma atskaitījumiem (EBITDA) attiecība) 2010. gada beigās jābūt apmēram […], 2011. gada beigās - […], savukārt 2012. gadā - […]. Vidējo (mediāna) tīro parādsaistību un pašu kapitāla attiecība 2009. gada beigās ir […] (TV konkurentu izlasei tas ir […]) (55).
4. Jauno finansiālo rādītāju ietekme uz paziņoto pārstrukturēšanas plānu
(67)
Dānija apstiprināja, ka neviens no trijiem pārstrukturēšanas plānā sākotnēji ierosinātajiem atbalsta pasākumiem tā arī netika ieviests, taču Dānija gaidīja Komisijas lēmumu saskaņā ar darbības pārtraukšanas saistībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 659/1999 3. pantā (56). Taču ņemot vērā jaunākos notikumus, būtisks ir tikai pašreizējā pārstrukturēšanas plānā paredzētais aizdevums un kredītlīdzekļi (57). Paziņotais atbalsta pasākums, kurā tiek ierosināts izsniegt garantiju saistībā ar apraides tīkla pārdošanu, vairs nav ne būtisks, ne efektīvs (58), jo pārdošana ir īstenota veiksmīgi, neizsniedzot garantiju (59). Pašlaik tiek izmantoti tikai starpposma kredītlīdzekļi.
Ņemot vērā, ka pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 finansiālais stāvoklis uzlabojās, Dānija apgalvoja, ka no visiem atbalsta pasākumiem var atteikties ar vienu nosacījumu - ja tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns (tostarp arī iespēja ieviest lietošanas maksu) un ja Komisija pieņem lēmumu “vecajās” valsts atbalsta lietās, kas neparedz nekādu papildu valsts atbalsta līdzekļu atmaksāšanu Dānijas valdībai (60). Saskaņā ar šādu scenāriju TV2 apgalvo, ka tā rīcībā būtu pietiekams finansējums līdz 2012. gadam, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa par galveno kanālu (61). Pats pārstrukturēšanas plāns netiek atcelts. Attiecībā uz glābšanas atbalsta līdzekļiem, kas joprojām ir spēkā, TV2 pašlaik nevar izmantot šos naudas līdzekļus, jo nav izpildīti attiecīgie nosacījumi (dokumentēta likviditātes nepietiekamība, ko ir apstiprinājis eksperts) (62).
(68)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā Dānija ir apņēmusies, ka TV2 neieviesīs jaunus televīzijas pārraides kanālus. Šī apņemšanās vēlāk tika precizēta, to attiecinot arī uz radio kanāliem, tomēr Dānijas iestādes uzskata, ka šis kompensācijas pasākums jāizbeidz vienlaicīgi ar visu atbalsta pasākumu atcelšanu, jo tas, viņuprāt, būs pārstrukturēšanas perioda beigas (63). Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Dānijas valdība izlēma rīkot konkursu par sabiedriskā radio kanāla pārraidīšanas tiesībām (64). Šī jaunā radio kanāla izveides mērķis ir radīt konkurenci Dānijas radio tirgū sabiedriskā radio kanāla programmu nodrošināšanas jomā, kurā pašlaik dominē sabiedriskā raidorganizācija “DR” un kuras klausītāju daļa ir gandrīz 80 %. Sākotnēji TV2 plānoja piedalīties šajā konkursā, kurā tas būtu varējis iesniegt piedāvājumu tikai pēc atbalsta pasākumu pabeigšanas. Tomēr izmeklēšanas laikā Dānija apstiprināja, ka TV2 nepiedalīsies šajā konkursā tādēļ, ka vēl nav pabeigta Komisijas veiktā izmeklēšana (65).
(69)
TV2 norāda, ka līdz tiesas lietu izskatīšanai par adekvātu kritēriju TV2 finansiālā stāvokļa izvērtēšanai attiecībā pret tā konkurentiem var uzskatīt tikai ieņēmumu rādītājus. Tomēr TV2 atzīst, ka kapitāla rādītāji (piemēram, maksātspējas koeficients) kļūs nozīmīgi tikai tad, kad būs atrisinātas neskaidrības saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un juridiskie strīdi (66). Dānijas valdība pauda savu nolūku nepieļaut pārmērīgu TV2 kapitalizāciju un tā ir gatava ieviest pasākumus, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu pēc tam, kad 2012. gadā būs ieviesta lietošanas maksa. Dānijas valdība kā TV2 īpašnieks pēc lietošanas maksas ieviešanas un finansiālā stāvokļa stabilizēšanas nodrošinās, lai TV2 kapitāla struktūra būtu atbilstoša parastajiem tirgus apstākļiem.
(70)
Lai to panāktu, Dānija ir apņēmusies uzdot neatkarīgam finanšu ekspertam 2012. gada beigās vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra manāmi atšķirsies no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība ir apņēmusies 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģēt šo kapitāla struktūru, lai labotu minēto situāciju. Ja radīsies pamatoti iemesli, kuru dēļ šī kapitāla struktūra nevar tikt koriģēta, Dānijas valdība paziņos Komisijai par pārstrukturēšanas plāna grozījuma izdarīšanu. Dānijas valdība apņemas panākt kapitāla bāzes pārstrukturēšanu, 2013. gada aprīļa kopsapulcē pieņemot lēmumu par dividenžu izmaksu, nevis palielinot TV2 parādsaistību apjomu, kura dēļ palielinātos bilances apmērs.
(71)
Dānija ir arī apņēmusies savlaicīgi līdz 2013. gada aprīļa sanāksmei iesniegt Komisijai šo analīzi, kā arī valdības rīcības plānus atbilstoši analīzes rezultātiem.
V. KOMISIJAS 2009. GADA 2. JŪLIJA LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU KOPSAVILKUMS
(72)
Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzina, ka pārstrukturēšanas plānā paziņotie aizdevumi un garantija ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta (pašreizējais LESD 107. panta 1. punkts) izpratnē, un saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējais LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izskatīja pārstrukturēšanas plānu kopā ar Komisijas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (67). Tomēr Komisija uzaicināja sniegt atsauksmes par to, vai EK Līguma 87. panta (LESD 107. panta) piemērošana jebkādā veidā kavēs izpildīt TV2 uzticēto sabiedriskās televīzijas pārraidīšanas uzdevumu.
(73)
Komisija pauda šaubas par paziņotā pārstrukturēšanas plāna atbilstību šādos aspektos:
-
pagaidām pieņemot, ka TV2 Danmark A/S bija grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu izpratnē, Komisija aicināja iesniegt piezīmes, ņemot vērā, ka TV2 konkurenti bija norādījuši uz apzinātu naudas plūsmas problēmu radīšanu, ātru atrisināšanu un ka šīs problēmas ir maznozīmīgas attiecībā uz uzņēmumam būtisko dzīvotspēju. Konkurenti arī apgalvoja, ka 2008. gadā TV2 bija rentabls uzņēmums,
-
turklāt, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas plānā jāparedz atteikšanās no darbības veidiem, kas arī turpmāk pēc pārstrukturēšanas radīs strukturālus zaudējumus (68), Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi spēs nodrošināt TV2 patstāvīgu rentabilitāti. Komisija arī nevarēja apstiprināt plāna pamatpieņēmumu par vispārējā tirgus stāvokļa atbilstību (piemēram, reklāmas tirgus attīstība, IKP izaugsme, TV2 klausītāju daļas saglabāšana),
-
ņemot vērā ekonomisko situāciju, kādā pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots, ilgstoša šī plāna īstenošana tiek apšaubīta,
-
turklāt, tā kā veiksmīgas 2010.-2011. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas gaitā var izrādīties, ka TV2 kanāla lietošanas maksas ieviešana nav nepieciešama TV2 Danmark A/S ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, kā arī tādēļ, ka nav veikta šīs maksas ietekmes uz konkurenci novērtēšana, radās jautājums, vai automātiska šīs maksas pakāpeniska ieviešana līdz 2012. gadam, par ko lēmums jau ir pieņemts, ir piemērots pasākums,
-
Komisija pauda bažas par to, vai vienīgais kompensācijas pasākums saistībā ar jaunu televīzijas kanālu ieviešanas projektu pārtraukšanu ir proporcionāls TV2 Danmark A/S sniegtajam atbalstam, uzņēmuma lielumam un relatīvajai nozīmei tirgos, kuros tas darbojas (69),
-
Komisijai radās jautājums par to, vai izņemot ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, atbalsta līdzekļi varētu arī tikt izmantoti agresīvu darbību finansēšanai tirgū.
VI. DĀNIJAS IESTĀŽU VIEDOKĻA KOPSAVILKUMS
(74)
Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtajā Dānijas un trešo personu atsauksmju kopsavilkumā nav iekļautas piezīmes attiecībā uz TV2 Alene karšu sistēmas darbību, jo šī pārstrukturēšanas plāna daļa netiks īstenota.
(75)
Dānijas iestādes apgalvo, ka TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā izriet no uzņēmuma PWC ziņojuma (70), kurš vēlāk tika atjaunots (71). Šis viedoklis tika atbalstīts arī pēc trešo personu piezīmēm (72).
(76)
Saskaņā ar uzņēmuma PWC ziņojumu, kas tika izstrādāts neilgi pirms paziņojuma par pārstrukturēšanu, TV2 nevar panākt darbības atveseļošanos, izmantojot pašu resursus vai tirgus finansēšanu. Dānija arī apgalvo, ka Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar faktiskiem pieņēmumiem un scenārijiem, vienlaicīgi norādot, ka tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Stāvoklis reklāmas tirgū ir pasliktinājies, taču relatīvi attiecībā pret pārstrukturēšanas plānā ietverto pamatscenāriju. Reklāmas tirgus apjoma kritums 2009. gada pirmajā pusē bija 19 %, un TV2 ieņēmumi no reklāmas 2009. gadā samazinājās par 24 %. Pārstrukturēšanas pasākumi tiks ieviesti pēc iespējas ātrāk, izņemot lietošanas maksas ieviešanu, kas operatīvo un tehnisko grūtību dēļ ir jāatliek līdz 2012. gadam. Turklāt kādā no turpmākajām vēstulēm Dānija, atkārtoti pamatojoties uz uzņēmuma PWC prognozēm, apgalvoja, ka kopš sākotnējā pārstrukturēšanas plāna prognozes faktiski ir pasliktinājušās un ka TV2 EBIT rādītājs 2009. gadā bija par DKK […] miljoniem mazāks nekā pārstrukturēšanas plānā paredzētais (73). Dānija arī norāda, ka, pamatojoties uz dažādiem banku izrakstiem, uzņēmums nespēj piesaistīt ārējos līdzekļus, jo bankas apšauba galvenā kanāla saimnieciskās darbības modeli, tām ir kritiska attieksme pret cikliskiem ieņēmumiem no reklāmas kā ienākumu avotu un par problemātisku faktoru tās uzskata nenoteiktību, kas izriet no neizlemtajām tiesas lietām.
(77)
Darbības un finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiek analizēti kā maksimālie pasākumi, kādus ir iespējams veikt, neapdraudot sabiedriskā kanāla TV2 programmu kvalitāti. Šo pasākumu īstenošana piespiedīs TV2 labāk izmantot aktīvus, tādējādi samazinot atbalstu līdz nepieciešamajam apjomam.
(78)
Tā kā apraides tīkla pārdošana ir īstenota veiksmīgāk nekā paredzēts, valdība vēlāk pauda pārliecību, ka visus atbalsta pasākumus ir iespējams atcelt, tos neieviešot, ja Komisija apstiprinātu pārstrukturēšanas plānu un 2004. gada 19. maija tiesas lieta par valsts atbalstu tiktu izlemta, nenosakot lielāku atmaksājamo summu (74).
(79)
Lietošanas maksa, kuru nevar klasificēt kā valsts atbalstu, nodrošinās daudz pastāvīgākus ienākumus no saimnieciskās darbības un atkārtoti pārliecinās bankas par TV2 saimnieciskās darbības modeļa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas rezultātā EBIT norma visam uzņēmumam, iespējams, būs robežās no […] līdz […] %, tādējādi tas varētu nodrošināt darbību, izmantojot pašu līdzekļus.
(80)
Lai arī nav iespējams prognozēt izmaiņas izplatītāju piedāvāto programmu pakešu cenās un struktūrā, TV2 lietošanas maksas ieviešana nedrīkst radīt ne netiešo finansējumu no TV2 konkurentiem, ne arī samazināt to resursus. Šis jaunais finansējums uzskatāms par TV2 galveno ilgtermiņa finansēšanas nosacījumu izmaiņām, kā rezultātā TV2 būs vienādi konkurences nosacījumi ar tā privātajiem konkurentiem (75).
(81)
Visbeidzot, Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais kompensācijas pasākums par jaunu televīzijas pārraidīšanas kanālu (pašreiz arī radio kanālu) projektu pārtraukšanu ir vērtējams kā patiesa uzņēmuma TV2 Danmark A/S uzupurēšanās, ņemot vērā, ka tas ir ieinteresēts īstenot diversificēšanas stratēģiju, lai saglabātu kopējo tirgus daļu, ar pārtraukšanu saistītos ieņēmumu zaudējumus un pirmsācēja priekšrocību zaudēšanu, ko tas piešķirs saviem konkurentiem, kuri pašlaik ievieš jaunus kanālus un darīs to arī turpmāk. Vēlāk Dānija pieņēma nostāju, ka šis pasākums jāizbeidz, kad ir atcelti visi atbalsta pasākumi, proti, šā lēmuma pieņemšanas datumā.
(82)
Attiecībā uz lēmumā par procedūras uzsākšanu ierosināto ideju - mainīt TV2 maksas satura pārraidīšanas iespējas, Dānija norāda, ka TV2 pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus attiecas uz sportu, tostarp galvenajiem sporta notikumiem, un atbalstu filmu producēšanas jomā. Turklāt Dānija arī apgalvo, ka standarta līgumi aizliedz TV2 tiesību deleģēšanu trešām personām, kas ir traucēklis to piedāvāšanai izsolēs.
(83)
Dānija uzskata, ka pārstrukturēšanas process atbilst LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem. Taču Dānija atzīst, ka saskaņā ar uzņēmuma “PWC” ienākumu prognozēm pēc pārstrukturēšanas perioda beigām galvenais kanāls joprojām darbotos ar zaudējumiem (76). Dānija norāda, ka TV2 ir pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāpilda jebkurā gadījumā. Šis īpašais TV2 stāvoklis, kas ir izveidojies tā sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes dēļ, ir jāņem vērā, izvērtējot konkrēto lietu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vai LESD 106. panta 2. punktu. Sabiedriskā kanāla slēgšana komerciālā ziņā būtu bezjēdzīga, jo tas nodrošina būtisku galvenā kanāla sinerģiju ar šauras tematikas kanāliem.
VII. IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU VIEDOKĻU KOPSAVILKUMS
(84)
Savās piezīmēs TV2, pirmkārt, norāda uz aspektiem, ko pārstrukturēšanas plāna izvērtēšanā tas uzskata par galvenajiem.
(85)
TV2 apgalvo, ka tā galvenais darbības veids ir plašais un dārgais pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir noteicošais uzņēmuma galvenā kanāla darbībā. TV2 norāda, ka šāda darbība pašlaik rada vairāk nekā […] % no galvenā kanāla izmaksām.
(86)
TV2 atsaucas uz politisko lēmumu, kura dēļ izveidojās šāda situācija. Dānijas valdība un partijas, kuras atbalstīja pašreizējo nolīgumu par plašsaziņas līdzekļiem, vienojās, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu valsts kompensācija netiks ieviesta no jauna attiecībā uz izdevumiem, kas rodas TV2, izpildot tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. No otras puses, tika izlemts TV2 ieviest ilgtspējīgu, tirgus prasībām atbilstošu saimnieciskās darbības modeli, kas nodrošinātu uzņēmumam iespēju konkurēt attiecīgajos tirgos, neskatoties uz tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, - tas bija lēmums, ko TV2 atzinīgi novērtēja. TV2 apgalvo, ka šajā ziņā svarīgākais aspekts ir iepriekšējā aizlieguma atcelšana saistībā ar lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu, un tas ir spēkā no 2012. gada 1. janvāra. TV2 apgalvo, ka atbalsts neparedz nekādu darbības vai komerciālo priekšrocību piešķiršanu, bet nodrošina tikai to, ka TV2 varēs izmantot tādas pašas finansēšanas iespējas, kādas ir pieejamas tā konkurentiem. TV2 uzskata, ka tā galveno kanāla darbību nedrīkst analizēt nošķirti, jo gan galvenais, gan arī šauri tematiskie kanāli ir būtiski visas uzņēmumu grupas finanšu rezultātu sasniegšanā. TV2 nekādā gadījumā nedrīkst nepildīt tam uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāapzinās, piemērojot pamatnostādnes vai LESD 106. panta 2. punktu.
(87)
TV2 norāda, ka neraugoties uz to, ka tas ir dominējošais uzņēmums Dānijas televīzijas reklāmas tirgū, konkurence šajā tirgū ir spēcīga un tās īpatnība ir finansiāli spēcīgu daudznacionālu uzņēmumu grupu klātbūtne. TV2 arī apgalvo, ka nekas netraucē tā galvenajiem konkurentiem ienākt šajā tirgū, jo Dānijas televīzijas tirgū tie ir ieviesuši vairākus jaunus kanālus (piemēram, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) un Canal 9 (Bonnier))
(88)
Turklāt saistībā ar konkurences stāvokli Dānijas televīzijas tirgū TV2 apgalvo, ka tam piederošā gan tirgus, gan audiences daļa ir būtiski samazinājusies (77), kas ir […] cita starpā tādēļ, ka 2009. gada novembrī tika atslēgts analogais apraides signāls. TV2 arī uzskata, ka aizliegums līdz 2012. gadam ieviest jaunus televīzijas kanālus vēl vairāk samazinās TV2 konkurētspēju, tādējādi novājinot uzņēmumu.
(89)
Attiecībā uz situāciju maksas televīzijas tirgū TV2 uzsver, ka uzņēmumu grupai nav dominējoša stāvokļa šajā tirgū, vienlaicīgi norādot arī to, ka vienīgais lielais Dānijas televīzijas komerckanāls, kas nedarbojas šajā tirgū, ir TV2 sabiedriskais kanāls. Turklāt TV2 lēš, ka pašreizējā šauri tematisko kanālu tirgus daļa ir apmēram […] % no maksas televīzijas tirgus, un paredz, ka kopējā šīs raidstacijas tirgus daļa palielināsies līdz aptuveni […]-[…] % tiklīdz TV2 2012. gadā varēs sākt iekasēt lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu.
(90)
TV2 uzsver, ka tam nebija iespējams saņemt aizdevumus no bankām un ka pat saņemt hipotēku par nekustamo īpašumu Kvaegtorvet nebija viegli. TV2 norāda, ka nenoteiktība cita starpā par neizlemto valsts atbalsta tiesas lietām ir atturējusi bankas no nepieciešamā finansējuma piešķiršanas. TV2 uzskata, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir atbilstošs, un norāda, ka jebkāda finansiālā stāvokļa uzlabošanās tikai ietekmēs tam pieejamo kredītlīdzekļu izmantošanas apmēru, nevis tā saimnieciskās darbības modeli, kam jānodrošina TV2 rentabilitāte vidējā un ilgākā termiņā.
(91)
TV2 apgalvo, ka lietošanas maksas ieviešana attiecībā uz galveno sabiedrisko kanālu neietver valsts atbalstu, bet tikai sniedz kanālam tādas pašas iespējas, kādas ir tā konkurentiem, - izmantot pašus tradicionālākos līdzekļus darbībai tirgū, proti, iekasēt maksu no lietotājiem, kuri izvēlas tā pakalpojumus. Konkurences izkropļošanas gadījumus ir iespējams novērst, piemērojot LESD 101. vai 102. pantu. Saskaņā ar TV2 lietošanas maksas noteikšana papildus citiem pārstrukturēšanas plāna aspektiem neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos. Šajā ziņā TV2 apgalvo, ka minētais plāns nodrošinās likviditāti koncernam TV2, jo īpaši galvenajam sabiedriskajam kanālam tiks nodrošināta nepieciešamā likviditāte līdz lietošanas maksas ieviešanas brīdim. TV2 norāda arī to, ka likumā par valsts atbalstu netiek dota priekšroka alternatīvai - tirgum neatbilstoša finansējuma ieviešanai kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.
(92)
TV2 uzsver, ka liedzot tam ieviest jaunus kanālus, uzņēmums tiek nodarīti faktiski zaudējumi. Tas norāda, ka pārejot uz ciparu televīziju un pārdodot tam piederošo tīklu, tas zaudē priekšrocību, kādu tas līdz šim tīkla kopīpašuma struktūras dēļ varēja izmantot. Atbildot uz lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai nebūtu jāapsver konkrētu programmu pārdošana trešām personām vai raidījumu (piemēram, sporta raidījumu) ierobežošana, TV2 atbildēja, ka standarta līgumi aizliedz TV2 nodot savas tiesības trešām personām. Dānijas mākslas filmas un sporta programmas ir daļa no TV2 sabiedrisko pakalpojumu programmu veidošanas.
(93)
SBS neuzskata, ka ir iemesli, kādēļ vairāku, iespējams, neveiksmīgu vadības lēmumu dēļ būtu jāmaina finansēšanas modelis, radot būtisku konkurenci izkropļojošu ietekmi. SBS apgalvo, ka neskatoties uz neveiksmīgiem ieguldījumu lēmumiem, TV2 2004.-2008. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus, un tas ir ieguvis dominējošu stāvokli televīzijas reklāmas tirgū. Turklāt SBS uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti ne tikai nepieciešamie pasākumi. Lietošanas maksas iekasēšanas tiesību tīrā pašreizējā vērtība ir daudz lielāka nekā novērtētais optimālais pašu kapitāls, kā norādīts lēmumā par rekapitalizāciju. SBS arī skar jautājumu par to, ka reģionālajiem kanāliem piešķirtais atbalsts licenču nodevu veidā apmēram DKK 400 miljonu apmērā gadā ir jāiekļauj pārstrukturēšanas plāna ietekmes novērtējumā.
(94)
SBS apgalvo, ka ne TV2, ne arī jebkurš tā meitasuzņēmums nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Šajā ziņā SBS uzsver, ka TV2 Danmark 2009. gada pirmā pusgada pārskatā tīrais pašu kapitāls bija norādīts DKK 644,9 miljonu apmērā un ka uzņēmums neatbilst kritērijiem, lai uzsāktu tā maksātnespējas procesu. Visi zaudējumi, kas radušies, pildot pienākumu un sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, ir jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteiktajām tiesībām, kuras Dānijas valdība nav izmantojusi.
(95)
SBS apgalvo, ka izmaksu sadalījums starp dažādiem koncerna TV2 uzņēmumiem ir jāvērtē pareizi, jo īpaši tādēļ, ka šauro tematisko kanālu izmaksas ir ārkārtīgi zemas, salīdzinot ar konkurentu izmaksām šajā jomā. Galveno kanālu uzskatīja par patstāvīgu saimnieciskās darbības vienību, kura rentabilitāti varēja panākt, ieviešot atbilstošus cenu noteikšanas standartus.
(96)
SBS apgalvo, ka 2004.-2008. gadā koncerns TV2 bija rentabls, ja aprēķinos neietvertu zaudējumus radošos darbības veidus, no kuriem pašreiz tas ir atteicies, piemēram, “TV2 Radio”, un ja šajā vienādojumā nebūtu iekļauti Komisijas lēmumi par līdzekļu atgūšanu. Jebkurā gadījumā TV2 varētu kļūt rentabls, piemēram, samazinot izmaksas.
(97)
SBS vēl arī apsver jautājumu par Dānijas iesniegto tirgus analīzi. Īpaši SBS nepiekrīt prognozēm attiecībā uz reklāmas tirgu, kurā no 2010. gada tiek paredzēta izaugsme (78).
(98)
SBS norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums, ja tas vispār tiks apstiprināts, ir jāierobežo līdz laika posmam, kas nepieciešams aktīvu pārdošanai, lai novērstu likviditātes problēmas.
(99)
SBS norāda, ka lietošanas maksas ieviešanai faktiski būs tāda pati ietekme kā licenču nodevu paaugstināšanai, un tā ir klasificējama kā valsts atbalsts atbilstoši lietai C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Tai ir būtiskas atšķirības, salīdzinot ar lietu C-345/02 (Pearle), jo šis pasākums tika ierosināts tikai un vienīgi pēc Dānijas un TV2 iniciatīvas un tādēļ, ka lietošanas maksa netiek rezervēta konkrētiem skatītāju izvēlētiem mērķiem.
(100)
SBS uzsver lietošanas maksas analizēšanas nozīmīgumu saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu. Vienošanās par lietošanas maksas ieviešanu, iespējams, ietekmēs TV2 darbību tirgū, kā arī iesaistīto trešo personu, piemēram, banku, rīcību drīzāk gan pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, nevis lietošanas maksas ieviešanas datumā. Turklāt uzņēmums arī kritizē to, ka nav noteikts maksimālais ierobežojums lietošanas maksai, ko TV2 var pieprasīt, ne arī nosacījumi tās izmantošanai. Lietošanas maksu var arī izmantot komerciālo darbības veidu finansēšanai.
(101)
Turklāt SBS turklāt norāda, ka lietošanas maksas ieviešana nav savietojama ar sabiedrisko pakalpojumu koncepciju. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas atbalsts kā tāds nav pamatojams ar LESD 106. panta 2. punktu, ja vien TV2 neatsakās no plāniem par lietošanas maksas iekasēšanu. SBS arī norāda, ka lietošanas maksas ietekme, protams, ir vērsta pret konkurenci un jo īpaši tā var radīt situāciju, ka dažiem uzņēmumiem, iespējams, būs jāpamet šis tirgus un ka tas dos TV2 arī iespēju vēl agresīvāk ieguldīt jauna satura veidošanā. Tas ir negatīvs aspekts, jo īpaši tādēļ, ka TV2 ir īpašs uzņēmums tādā ziņā, ka tam ir dominējošs stāvoklis reklāmas tirgū.
(102)
SBS apgalvo, ka ir jāievieš pietiekami stingri kompensācijas pasākumi. Tādēļ tas, pirmkārt, ierosina neatļaut TV2 ieviest lietošanas maksu. Otrkārt, jāizsludina atklāts konkurss, lai nodrošinātu pareizāku iekšējo cenu noteikšanu, TV2 programmas pārdodot saviem meitas uzņēmumiem. Treškārt, TV2 reģionālos kanālus varētu nodot “Danmarks Radio”, jo reģionālie kanāli saņem ievērojamus valsts atbalsta līdzekļus, un tā kā mājsaimniecības jau maksā licenču nodevas, tad maksas televīzijas ieviešana būtu divkārša maksa par TV2 reģionālajiem kanāliem. Ceturtkārt, ir jāpieprasa, lai TV2 ne tikai ieviestu jaunus komerckanālus, bet arī pārdotu vismaz dažus no tā pašreizējiem kanāliem. Visbeidzot, TV2 ir jānosaka pienākums atļaut pārraidīt konkurējošo uzņēmumu reklāmu savā apraides tīklā.
(103)
SBS arī ierosina ieviest vairākus drošības pasākumus, lai nodrošinātu, ka TV2 neizmanto atbalstu un/vai lietošanas maksu mērķiem, kas izkropļo konkurenci. Pirmkārt, Dānijai nedrīkst atļaut piemērot diskriminējošu lietošanas maksu. Otrkārt, TV2 nedrīkst atļaut sasaistīt galveno kanālu ar citiem kanāliem izplatīšanas tirgū un TV2 ir jānosaka saistības nodrošināt TV2 kā patstāvīgu kanālu. Treškārt, TV2 ir jāaizliedz izmantot atbalstu vai lietošanas maksu citu darbības veidu finansēšanai, izņemot galveno kanālu, un īstenot cenu dempingu reklāmas tirgū. Ceturtkārt, TV2 ir jānosaka saistības apņemties neizmantot nepārredzamu atlaižu politiku.
(104)
Viasat apgalvo, ka TV2 nav grūtībās nonācis uzņēmums, jo īpaši norādot uz 2008. gada peļņu. Tas apgalvo, ka TV2 nākotnē varētu būt rentabls uzņēmums, norādot cita starpā uz TV2 2009. gada pirmajā pusgadā gūto peļņu (kas tiek prognozēta DKK 249 miljonu apmērā pirms nodokļu nomaksas). Ņemot vērā jaunāko informāciju par to, ka faktiski 2009. gadā TV2 cieta zaudējumus,Viasat uzskata, ka šie nebūtiskie zaudējumi ir saistīti ar vispārējo reklāmas tirgus apjoma samazinājumu 18,7 % apmērā, salīdzinot ar 2008. gadu. Tas apliecina, ka TV2 ir izdevies koriģēt savas izmaksas pašreizējiem komerciālajiem un finanšu apstākļiem. Attiecībā uz 2007. gada zaudējumiem Viasat norāda, ka tie galvenokārt ir radušies TV2 Radio ietekmē, kas pēc tam tika pārdots. TV2 2008. gadā tiešām bija vērojams apgrozījuma samazinājums, bet šāds stāvoklis bija vērojams vairākumam uzņēmumu, un neskatoties uz to TV2 izdevās palielināt savu pirmsnodokļu peļņu.
(105)
Viasat apgalvo, ka nekas neliecina par īstermiņa naudas plūsmas nepietiekamību. Tieši pretēji - TV2 nesen iztērēja būtisku summu par jaunu filmu iegādi, un ir arī palielinājušās tā izmaksas, kas pēc Viasat ieskatiem ir noticis programmu skaita palielināšanās dēļ, kā arī ir palielinājušās izmaksas vispārējo mākslas filmu iegādes jomā un ir veikti pārmērīgi lieli ieguldījumi dārgajā Dānijas mākslas filmu jomā (79).
(106)
Sniedzot plašāku informāciju, Viasat uzsver, ka, lai gan liela TV2 parādsaistību daļa, par ko jāmaksā procenti, joprojām ir īstermiņa parādsaistības, tas nerada nekādas problēmas, kamēr TV2 spēj tās pārfinansēt. TV2 finanšu izmaksas 2009. gadā samazinājās no DKK 49,2 miljoniem līdz DKK 19 miljoniem. TV2 ir arī iztērējis ievērojamus līdzekļus jauna satura iegādei. Turklāt negatīvā naudas plūsma 2006.-2008. gadā galvenokārt radās, veicot neparasti lielus ieguldījumu darījumus, nevis saistībā ar TV2 saimnieciskās darbības izmaksām. Tādēļ negatīvo naudas plūsmu varēja izlīdzināt, atliekot vai samazinot ieguldījumus. Tāpat arī TV2 parādsaistību pieauguma iemesls bija TV2 īstenotie apjomīgie ieguldījumi 2006.-2008. gada periodā.
(107)
Viasat arī norāda uz iespējamo procentu apgrūtinājuma samazināšanos 2008. gadā. Viasat arī apšauba, ka TV2 ir problemātiski piesaistīt aizdevumus, jo šķiet, ka TV2 ir mēģinājis pieprasīt aizdevumu tikai no Danske Bank. Turklāt tas notika laikā, kad bija grūtāk saņemt aizdevumus nekā tas ir pašlaik.
(108)
Attiecībā uz ārējiem faktoriem Viasat piekrīt lēmumā par procedūras uzsākšanu minētajam pieņēmumam par gada IKP izaugsmi 1,02 % apmērā. Īpaši Viasat norāda, ka tās uzņēmuma PWC prognozes par reklāmas tirgus izaugsmi, uz kurām ir balstījusies Dānijas valdība, ir būtiski konservatīvākas nekā citu uzņēmumu, jo īpaši aktīvo tirgus dalībnieku, prognozes. Savās piezīmēs par procedūras uzsākšanas lēmumu Viasat sniedz pats savas prognozes attiecībā uz koncernu TV2 2009.-2019. gada periodam (uzņēmuma Audon Partners ziņojums), kurā norādīts, ka īstermiņā vai vidējā termiņā TV2 nedraud darbības pārtraukšana.
(109)
Attiecībā uz sabiedriskā kanāla rentabilitāti Viasat uzsver, ka koncernā TV2 iekļautas vairākas sinerģijas, tādēļ katra darbības veida peļņu nav iespējams analizēt nošķirti. Tādēļ galveno kanālu nedrīkst vērtēt atsevišķi. Neskatoties uz to, iekšējā norēķināšanās starp TV2 un šauras tematikas kanāliem ir kļūdaini noteiktas, jo cena ir ievērojami zemāka nekā to izmaksas. Viasat ir iesniedzis rentabilitātes aprēķinus, kuros izmaksas ir sadalītas atbilstoši kanālu apgrozījumam. Viasat arī norāda, ka salīdzinot ar līdzīgiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, tematisko kanālu finansiālās darbības rādītāji konkrētu pamatu, lai uzskatītu, ka koncernam TV2 ir jāatsakās no pārskatiem ar iedalījumu pēc darbības veida. Noslēgumā Viasat norāda, ka TV2 varētu pārdot izsolē tiesības pārraidīt pievilcīgākās programmas, izņemot sporta notikumus, piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas, lai uzlabotu galvenā kanāla peļņu. Viasat ir arī šaubas par to, vai atbalsts netiks izmantots agresīvas rīcības finansēšanai tirgū, un norāda, ka TV2 iepriekš ieguldīja līdzekļus televīzijas seriālu iegādē, iesniedzot labākus piedāvājumus nekā konkurenti, palielināja cenas par TV2 ziņām un piešķīra atlaides.
(110)
Ja Komisija izdarīs secinājumu, ka atbalsts ir nepieciešams, šim atbalstam jābūt vērstam uz neatliekamās, proti, naudas plūsmas, problēmas novēršanu, nevis uz saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka nedrīkst pieļaut TV2 pārveidošanu par maksas televīzijas kanālu, jo kredītlīdzekļu piešķiršana būtu pietiekams risinājums. Turklāt lietošanas maksas ieviešana nodrošinās TV2 līdzekļus, kurus tas varēs izmantot ļaunprātīgas rīcības finansēšanai reklāmas tirgū, un pastāv tirgus konkurences ierobežošanas risks. Viasat arī apšauba, vai šī shēma atbilst TV2 vispārējām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.
(111)
Viasat galvenokārt uzsver lietošanas maksas pret konkurenci vērsto ietekmi, jo tādēļ citi uzņēmumi būs spiesti piedāvāt dārgākas programmu paketes, kuru dēļ tās zaudēs ieņēmums no abonēšanas un reklāmas.
(112)
Viasat turklāt arī apgalvo, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi pēc būtības nav nekāda uzupurēšanās, jo jaunus kanālus ieviest vairs nav iespējams. Kā iepriekš tika minēts, Viasat norāda, ka TV2 ir jāizsola tiesības atkārtoti pārraidīt vispievilcīgākās tā programmas (izņemot sporta notikumus), piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas.
(113)
Visbeidzot, Viasat arī norāda, ka ir maz ticams, ka Dānijas valdība varētu izmantot 106. panta 2. punktā noteiktās tiesības.
(114)
Boxer norāda, ka lietošanas maksas ieviešana ļaus daļēji labot pašreizējo pret konkurenci vērsto stāvokli, kurā Boxer, pretēji visiem pārējiem apraides platformu nodrošinātājiem, nevar gūt komerciālu labumu no TV2 pārraidīšanas. Boxer ierosina, ka attiecībā uz TV2 cenu noteikšanu jāveic kontrole vai nu politiskā līmenī, vai konkurences iestāžu līmenī.
(115)
Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu dažas no ieinteresētajām personām apšauba, vai TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums (ASK) un vai piesātinātā tirgū īstenotie kompensācijas pasākumi nav pārāk vāji (FDA). Dažas no šīm personām tomēr norāda, ka gadījumā, ja uzņēmums ir nonācis grūtībās, lietošanas maksas ieviešana varētu tikt apsvērta (DI, TDC). Dažas uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ir pārāk ilgs (Discovery). Citas personas norāda, ka gadījumā, ja līdz 2012. gadam TV2 kļūs par saimnieciski stabilu uzņēmumu, tam nedrīkst piešķirt atļauju ieviest lietošanas maksu.
(116)
Par lietošanas maksu: dažas ieinteresētās personas (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) uzskata, ka lietošanas maksas ieviešanas dēļ no pašreizējām maksas televīzijas programmu paketēm tiks izstumti mazie kanāli, vai arī klientiem būs jāmaksā vairāk.
(117)
Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka lietošanas maksa DKK 25 apmērā ir pārāk augsta (FDA, TDC). FDA uzskata arī, ka šādas lietošanas maksas noteikšana nav savienojama ar TV2 kā sabiedriskās raidorganizācijas funkcijām.
VIII. NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM PAR VALSTS ATBALSTA PIEŠĶIRŠANU
1. Novērtējuma piemērošanas joma
(118)
Kā izriet no Dānijas piezīmēm, paziņotais pārstrukturēšanas plāns nav atcelts. Dānija norāda, ka atbalsta pasākumu ieviešana nav nepieciešama un ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti uzreiz pēc tam, kad tiks apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, tostarp lietošanas maksas ieviešana, un TV2 vairs netiks prasīts veikt papildu maksājumus, kas izriet no divām iepriekšējām Komisijas izmeklēšanas procedūrām saistībā ar TV2 (80). Citiem vārdiem - Komisija vēl nav saņēmusi beznosacījumu piekrišanu no Dānijas, ka šie pasākumi vairs neietilpst pārstrukturēšanas plānā un līdz ar to arī Komisijas oficiālās izmeklēšanas piemērošanas jomā.
(119)
Vienīgais izņēmums ir piedāvātā garantija apraides tīkla pārdošanas gadījumā, kas netiks īstenota, jo šī pārdošana jau ir notikusi, un tādējādi šajā lietā tā vairs nav būtiska. Komisija vairs neuzskata šo pasākumu par paziņoto pasākumu.
(120)
Tādēļ turpmāk Komisija joprojām izvērtēs pārējos paziņotos pasākumus (atbalstu aizdevuma un starpposma un pārstrukturēšanas kredītlīdzekļu veidā), kā arī apstiprināto glābšanas atbalsta kredītlīdzekļu piešķiršanu, kas joprojām ir spēkā.
2. Valsts atbalsta piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
(121)
LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka:
“ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(122)
LESD 107. panta 1. punktu piemēro gadījumiem, kas attiecas uz atbalsta pasākumu, ko ir paredzēts īstenot attiecībā uz valsti, ko piešķir no valsts līdzekļiem un kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci vienotajā tirgū, izlases veidā piešķirot selektīvas saimnieciskās darbības priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. Turpmāk tiek pārbaudīta šo nosacījumu piemērošana attiecīgajiem pasākumiem.
2.1. Valsts līdzekļi
(123)
Subordinētais aizdevums un sākotnējā glābšanas atbalstā un pārstrukturēšanas plānā paredzētie starpposma kredīti (81) ir līdzekļi, ko saskaņā ar Folketinget vienošanos valdība piešķir no Dānijas kopējā budžeta, un tādējādi tie ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.
(124)
Dānija iesniedza informāciju, ka TV2 tiek piemērotas tādas pašas procentu likmes un maksas kā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Piemērojot vienādus nosacījumus grūtībās nonākušam uzņēmumam, piemēram, TV2, Dānija atsakās no valsts ieņēmumiem, jo privātais kreditors ņemtu vērā TV2 finansiālās grūtības un nepiešķirtu aizdevumu vai kredītlīdzekļus vispār, jeb tos piešķirtu ar augstāku likmi nekā finansiāli stabiliem uzņēmumiem.
(125)
Komisija atzīst, ka TV2 piešķirtās tiesības, sākot no 2012. gada iekasēt lietošanas maksu, nav uzskatāmas par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lietošanas maksas izcelsmei ir privāts raksturs (82) un patērētāji tās tiešā veidā maksā izplatītājam kā atlīdzību par TV2 kanāla skatīšanos. TV2 ir jāuzsāk parastas komercsarunas ar izplatītāju ar mērķi iekļaut tā kanālu ciparu televīzijas programmu paketē un jāvienojas par piemērotu atlīdzības apmēru. Nav neviena juridiska noteikuma, kas liktu izplatītājam iekļaut TV2 galveno kanālu tā piedāvātajā programmu paketē, jo pašreizējās Dānijas Apraides likuma 6. pantā paredzētās “must-carry” saistības lietošanas maksas sistēmas ieviešanas brīdī tiks atceltas. Tāpat arī valdība pastāvīgi neuzrauga ne lietošanas maksu, ne arī tās apmēru, ne arī valdībai tā ir pieejama (83). Valdība nav iesaistīta ne cenu noteikšanā, kas tiek īstenota, TV2 pieņemot komerciālu lēmumu, ne arī tā iekasē šo maksu TV2 uzdevumā, ne arī to uzrauga vai jebkādā veidā ar to rīkojas.
(126)
Lietošanas maksu nevar pielīdzināt licenču nodevu iekasēšanai, kā apgalvo SBS. SBS uzskata, ka lietošanas maksa faktiski radīs tādu pašu ietekmi uz mājsaimniecībām kā licenču nodevas palielināšana, jo izplatītāji, kas piedāvā šīs paketes, tajās vienmēr iekļaus TV2 Danmark. Šis obligātais aspekts, ņemot vērā arī to, ka lietošanas maksu drīkst mainīt tikai, izdarot grozījumus tiesību aktos (84), ir pamats to kvalificēšanai par valsts atbalstu (85). Šajā ziņā SBS citē tiesu praksi saistībā ar Essent Netwerks lietu (86).
(127)
Tomēr pretstatā iepriekšējai Dānijas licenču nodevu sistēmai, kuru Komisija patiešām uzskatīja par valsts atbalstu (87), lietotājiem nav juridiska pienākuma maksāt šo maksu, bet tiem jāmaksā atlīdzība tādu līgumsaistību dēļ, kuras tie uzņemas brīvprātīgi. Tāpat arī šīs maksas neiekasē valsts iestāde, kā tas bija gadījumā ar licenču nodevām, bet to dara privātais uzņēmums Boxer un citi privātie izplatītāji pārējās apraides platformās. Valsts nebūs iesaistīta maksājuma iekasēšanā gadījumos, kad lietotāji nemaksā šo maksu; izplatītājam būs jāierosina civillieta, lai saņemtu maksājumu.
(128)
Tas, ka TV2 tiek piešķirtas tiesības iekasēt abonēšanas maksu, ieviešot izmaiņas Kultūras ministrijas piešķirtajā licencē, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Tas nav valsts intervences pasākums, kura dēļ tiktu zaudēti valsts līdzekļi. Tādēļ SBS atsauce uz spriedumu lietā Essent Netwerks nav atbilstoša. Citētā tiesas sprieduma 73. punktā tiek nošķirts starp situāciju Essent lietā un Pearle lietā (88), norādot, ka pirmajā gadījumā attiecīgā maksa ir integrēta atbildīgo iestāžu noteiktajā politikā. Lai noteiktu atšķirības starp abiem gadījumiem Tiesa Essent lietā norāda, ka maksas ieviešana bija noteikta likumā, bet nenosaka, ka jebkurš valsts pasākums, kas ir noteikts likumdošanā, automātiski piesaista valsts līdzekļus. Tas ir skaidri pateikts arī Essent lietā pieņemtajā spriedumā, jo šī sprieduma 75. punktā vēl ir arī norādītas atšķirības starp šo lietu un Preussen Elektra lietu, kas bija saistīta ar tiesību aktu (un kurā netika konstatēta valsts atbalsta iesaistīšana), nosakot elektrības piegādātājiem prasību par minimālo cenu iegādāties elektroenerģiju, kas tika saražota tā piegādes reģionā no atjaunojamajiem enerģijas avotiem. Tiesa norāda, ka Essent lietā attiecīgais uzņēmums tika iecelts, lai “pārvaldītu valsts līdzekļus” pretēji situācijai Preussen Elektra lietā (89). Šajā gadījumā valsts nav aicinājusi TV2 pārvaldīt valsts līdzekļus. Veicot izmaiņas licences noteikumos, tiek īstenotas jau piešķirtās tiesības piesaistīt papildu ienākumu avotu (attiecībā uz tiesību aktiem sk. Dānijas Apraides likuma 38.a panta 2. punktu).
(129)
Tādēļ Komisija secina, ka lietošanas maksa nav uzskatāma par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
2.2. Selektīvās priekšrocības
(130)
Iesaistot attiecīgus valsts līdzekļus, TV2 tiek piešķirtas saimnieciskās priekšrocības tajā ziņā, ka tie paši finanšu instrumenti tirgus apstākļos radītu lielākas aizņemšanās izmaksas vai augstāku maksu, ja tirgū būtu uzņēmumi, kas piekristu piešķirt papildu līdzekļus saņēmējam paredzētajā apmērā. Atbilstoši Dānijas sniegtajiem pierādījumiem neviens no šiem uzņēmumiem nebija gatavs to darīt.
2.3. Konkurences kropļojums un tā ietekme uz tirdzniecību
(131)
Šie līdzekļi ļaus TV2 turpināt darbību tirgos, kuros tas darbojas pašlaik. Šie tirgi ir apraides tiesību pārdošanas un iegādes tirgus(-i), maksas televīzijas pakalpojumu tirgus(-i) un televīzijas reklāmas tirgus(-i) Dānijā. Šajos tirgos TV2 konkurē ar citām raidorganizācijām, piemēram, SBS, Viasat un citām. Tādējādi var secināt, ka piešķirot priekšrocības TV2, attiecīgais atbalsts kropļo vai draud izkropļot konkurenci šajos tirgos.
(132)
Ietekmētajos tirgos, piemēram, apraides tiesību iegādes un pārdošanas tirgū, un citās dalībvalstīs ražoto preču televīzijas reklāmas tirgū, kuras paredzētas pārdošanai Dānijā, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm (90). Turklāt daži TV2 Danmark A/S konkurenti savus kanālus pārraida no Apvienotās Karalistes un/vai tie ir citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu grupu meitasuzņēmumi, kuru lēmumu saglabāt esošo vai palielināt darbības apjomu Dānijas tirgū, iespējams, ietekmēs plānotais atbalsts. Tādēļ attiecīgais valsts atbalsts ietekmē vai draud ietekmēt tirdzniecības modeļus starp dalībvalstīm.
(133)
Tā kā tiek piemērots LESD 107. panta 1. punkts, pārstrukturēšanas atbalsta pakete ir jāizvērtē saistībā ar tās atbilstību iekšējam tirgum.
3. Darbības pārtraukšanas saistības
(134)
Dānija ir ievērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (91) 3. pantā minētās darbības pārtraukšanas saistības, jo tā paziņoja par atbalsta pasākumiem saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu un joprojām nav tos īstenojusi. Glābšanas atbalsta īstenošana tika atļauta, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu.
4. Valsts atbalsta saderība ar iekšējo tirgu
4.1. Juridiskais pamats
(135)
Pasākumu saderību ar iekšējo tirgu novērtēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī atbilstoši pamatnostādnēm. LESD 106. panta 2. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu finansēšanu netiek analizēta. Lai gan TV2 finansiālās grūtības galvenokārt ir radušās sabiedriskā kanāla darbības nodrošināšanas un saimnieciskās darbības modeļa ar stabiliem ieņēmumu avotiem trūkuma dēļ, valsts atbalsta pasākumi netiek attiecināti tikai uz sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, bet ir vērsti uz TV2 kā koncernu, proti, tostarp arī uz tā komerciālajām darbībām. Turklāt Dānijas atbildīgās iestādes nav sniegušas papildu informāciju, kas apliecinātu valsts atbalsta pasākumu atbilstību iekšējam tirgum, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un Komisija nav saņēmusi atbilstošu informāciju, kas saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un paziņojumu par apraidi tai ļautu veikt novērtēšanu (92).
(136)
Pamatnostādnes nodrošina iespēju piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, līdz būs izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, vai lai novērstu akūtu likviditātes krīzi. Saskaņā ar pamatnostādņu 26. punktu, termiņš atbalsta izbeigšanai tiek pagarināts līdz brīdim, kad Komisija pieņem lēmumu par attiecīgo plānu. Tas, ka glābšanas atbalsts joprojām ir pieejams TV2, atbilst šim noteikumam, jo TV2 noteiktajā termiņā ir iesniedzis pārstrukturēšanas plānu.
(137)
Pārstrukturēšanas atbalsta pamatā jābūt izpildāmam, saskaņotam un tālejošam plānam, lai atbilstošā laika posmā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšana parasti ir saistīta ar šādiem aspektiem: visu uzņēmuma darbības jomu pārstrukturēšana, uzņēmuma darbības veidu reorganizēšana un racionalizēšana, tostarp atteikšanās no zaudējumus radošiem darbības veidiem un finansiālā pārstrukturēšana. Pārstrukturēšanas darbības, saņemot valsts atbalsta līdzekļus, nevar ierobežot tikai, paredzot iepriekšējo zaudējumu novēršanu, bet nenovēršot to iemeslus. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē no uzņēmuma pašu līdzekļiem. Visbeidzot jāīsteno kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi. Komisija turpmāk analizē, vai ir izpildīti minētie nosacījumi.
4.2. Atbilstība grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem
(138)
Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu, uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot pašu līdzekļus vai līdzekļus, ko spēj iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem, novērst zaudējumus, kuru dēļ gandrīz noteikti tam būs jāpārtrauc uzņēmējdarbība, ja vien no ārienes neiejauksies valsts iestādes. Pamatnostādņu 11. punktā ir minēti konkrēti kritēriji, saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī tad, ja uz uzņēmumu nav attiecināms neviens pamatnostādņu 10. punktā minētais kritērijs. 11. punktā ir noteikts, ka “jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums atbilst minētajam jēdzienam tikai tad, ja skaidri redzams, ka tas nespēj atgūties ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem”.
(139)
Komisija secina, ka paziņošanas par pārstrukturēšanas plānu brīdī, TV2 bija šāds grūtībās nonācis uzņēmums. Tas ir redzams no Komisijas lēmumā par oficiālas procedūras uzsākšanu ietvertajiem rādītājiem, un galvenokārt no šā lēmuma 36.-42. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, kas tika iesniegti vēlāk 2010. gada janvārī un raksturo uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem un kuram ir sarūkoša tirgus daļa, pieaugošas parādsaistības un jo īpaši - negatīva naudas plūsma, kas radusies reklāmas ieņēmumu samazināšanās dēļ, neienesīgi ieguldījumi un pieaugoši procentu izmaksas. Lai gan vēlāk izrādījās, ka uzņēmums patiešām 2008. gadā guva peļņu, kā bija vērtējuši tā konkurenti (vēl 2008. gada marta beigās izstrādātās prognozes paredzēja […] DKK […] miljonu apmērā), šī peļņa bija maza un nemaina secinājumu par to, ka uzņēmums nevarētu turpināt darbību, nepiesaistot ārējo finansējumu. Uzņēmuma rīcībā esošie privātie kredītlīdzekļi bija īstermiņa finansējums un uzņēmums tos varēja jebkurā laikā zaudēt. Uzņēmumam bija akūta likviditātes nepietiekamība, ko tas nevarēja novērst, izmantojot pašu līdzekļus.
(140)
Tas nevarēja arī saņemt ārējo finansējumu. Pastāvēja risks, ka starpposma kredītlīdzekļi būtu jāatmaksā. Kā lēmumā par procedūras uzsākšanu jau ir norādīts, galvenā TV2 finansējošā banka […] 2008. gadā pieprasīja samazināt tās izsniegtā aizdevuma un kredītlīdzekļu limitu. Papildus TV2 problēmām, kuru dēļ tam bija pat jāieķīlā savs nekustamais īpašums Odensē, Dānija sniedza pierādījumus, ka arī citas bankas bija atteikušās izsniegt TV2 ilgtermiņa aizdevumus (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Bankas norādīja uz TV2 vājajām pusēm, kas saistītas ar ciklisko ienākumu plūsmu no reklāmas ieņēmumiem, uzskatot to par saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs. Neizlemtās tiesas lietas vēl vairāk papildināja šo problēmu loku. Tāpēc TV2 finansēšanas modelis kļuva aizvien atkarīgāks no īstermiņa parādsaistībām un tādējādi arī nestabils. Citiem vārdiem - TV2 nespēja pamatnostādņu 11. punkta izpratnē atveseļoties no šī stāvokļa, izmantojot līdzekļus, ko tas varēja iegūt no tirgus avotiem.
(141)
Konkurentu iesniegtajās atsauksmēs šie secinājumi netiek apšaubīti. Lai būtu pilnīgi skaidrs, jānorāda, ka pamatnostādnēs netiek prasīts, lai attiecībā uz uzņēmumu būtu jau uzsākta maksātnespējas procedūra. Tieši pretēji, atbalstu var piešķirt - ievērojot stingrus nosacījumus, lai to novērstu.
(142)
Attiecībā uz konkurentu argumentiem par to, ka TV2 ir rentabls uzņēmums vai varētu par tādu kļūt, iepriekšminētie TV2 darbības rādītāji liecina, ka 2008. gadā uzņēmums guva peļņu, bet pretēji Viasat prognozēm - 2009. gadā darbojās ar zaudējumiem, kas bija DKK 27 miljonu apmērā un kas būtiski atšķīrās no Viasat prognozētās peļņas DKK 249 miljonu apmērā. Tiek arī prognozēts, ka peļņa 2010. gadam būs daudz mazāka nekā norādīts Viasat pieņēmumos. Komisija nav konstatējusi nekādas kļūdas TV2 un tā konsultanta uzņēmuma “PWC” izmantotajā metodikā (sk. arī šā lēmuma 41. apsvērumu).
(143)
Attiecībā uz pētījumu par TV2 kredītreitingu, ko iesniedza Viasat un izstrādāja uzņēmums Audon Partners (93), saskaņā ar kuru TV2 būtu varējis saņemt kredītu, banku attieksme liecina, ka patiesā aina ir atšķirīga. Turklāt analīze ir pamatota tikai uz rādītājiem un pieņēmumiem, kas nav saskaņoti ar TV2. Daži no minētajiem rādītājiem pilnīgi atšķirīgi salīdzinājumā ar patieso stāvokli, kā redzams no 2009. gada un 2010. gada rādītājiem. Minētajā ziņojumā ir uzsvērts, ka analīze nav pilnīga (jo pašsaprotamu iemeslu dēļ nenotika konsultācijas ar TV2) un tādēļ izmantotajā modelī ir attiecīgi ierobežojumi (94).
(144)
Tas, ka uzņēmums ir izlietojis daudz mazāk glābšanas atbalsta kredīta līdzekļu nekā tas varēja izlietot, nenozīmē, ka to nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Būtu absurdi secināt, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējs ir jādiskvalificē kā atbalstam neatbilstīgs saņēmējs, ja izmaksu taupības pasākumi un citi pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi turpmāk izrādītos veiksmīgi un palīdzētu uzņēmumam risināt tā finansēšanas problēmas, galvenokārt izmantojot pašu līdzekļus. Tomēr tādējādi noteiktā laika posmā varētu izveidoties stāvoklis, ka pašreizējais valsts atbalsts vairs nav nepieciešams, kas tiks izklāstīts turpmāk (sk. 149. apsvērumu). Jebkurā gadījumā atbalsta kredīts vienmēr ir veidots tā, lai uzņēmums varētu tam piekļūt tikai apstiprināto vajadzību gadījumā. Tas ir tādēļ, lai saglabātu atbalstu tikai nepieciešamajā apjomā, un TV2 rīcība, cenšoties īstenot pārstrukturēšanas procesu, pēc iespējas izmantojot pašu līdzekļus, ir atbilstoša šādai prasībai.
(145)
Turklāt vēl arī jāuzsver, ka vairākkārtējās Viasat un SBS apsūdzības par to, ka TV2 nestabilais finansiālais stāvoklis ir pašu radīts, pieņemot neveiksmīgus vadības lēmumus vai īstenojot neienesīgus ieguldījumus, nav būtiski uzņēmuma atbilstības noteikšanai saskaņā ar pamatnostādnēm, kurās netiek prasīts noskaidrot atbalsta saņēmēja finanšu problēmu cēloni, bet ir tikai jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmējs patiešām ir grūtībās nonācis uzņēmums.
(146)
Konkurenti šajā ziņā arī apgalvo, ka TV2 problēmas savā ziņā ir radušās sabiedriskā kanāla darbības dēļ un ka koriģējot iekšējās izmaksas un nodošanas cenas, šo stāvokli ir iespējams labot. Taču Komisija neuzskata šo argumentu par būtisku situācijā, kad atbalsts tiek piešķirts visam koncernam, tostarp arī komerciālajām darbībām. Tomēr Komisija ņem vērā, ka TV2 ir atsevišķa un revidēta grāmatvedības uzskaite attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pārējiem darbības veidiem, kā arī pilnībā dokumentēta un revidēta nodošanas izcenojumu politika, kas sniedz salīdzinoši vienkāršu, pārredzamu un pareizu priekšstatu par dažādiem darbības veidiem, pamatojoties uz nodošanas cenām, kas noteiktas atbilstoši tirgus noteikumiem.
(147)
Saistībā ar ārējiem faktoriem Viasat piekrīt pieņēmumam par IKP izaugsmi 1,02 % apmērā gadā. Jautājumā par reklāmas tirgus attīstību, ieinteresētās puses piekrīt, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas 2008. gadā samazinājās par 19 %. Taču Viasat un SBS nepareizi interpretē Dānija prognozes par reklāmas tirgus attīstību nākotnē. Pretēji konkurentu izpratnei šajā jautājumā Dānija neprognozēja, ka 2009.-2013. gadā reklāmas tirgus apjoms varētu kristies par 10 % gadā, bet tikai norādīja, ka […].
(148)
Attiecībā uz argumentu, ka TV2 finansiālā stāvokļa novērtējumā ir ņemtas vērā reģionālajām raidstacijām piešķirtās licenču nodevas, Komisija secina, ka no licenču nodevām tiek finansēta reģionālo raidstaciju programmu veidošana un tās ir būtiskas tikai saistībā ar šo aspektu. Tādēļ Komisija norāda, ka reģionālās TV2 raidstacijas ir neatkarīgas no TV2 un uz tām attiecas Dānijas Apraides likumā noteiktais pašu pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, par ko tie saņem licenču nodevu finansējumu. Attiecībā uz SBS apgalvojumu, ka skatītāji maksā divreiz par vienu un to pašu programmu, jāuzsver, ka viens no šiem maksājumiem - abonēšanas maksa par TV2 galveno kanālu, ir atkarīgs no klientu izvēles un netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā iepriekš jau tika norādīts, ka TV2 kā koncerns bija grūtībās nonācis uzņēmums, kurš cieta no akūtas finansējuma nepietiekamības, jo tam nebija iespējams no bankām piesaistīt nekādu ārējo finansējumu. Tas attiecās arī uz visiem iespējamiem ieguvumiem, kas izriet no tā saistībām pārraidīt šīs programmas.
(149)
Tomēr TV2 galēji nelabvēlīgais stāvoklis mainījās, pārdodot apraides tīklu. Izmantodams ieņēmumus no apraides tīkla pārdošanas, TV2 varēja samaksāt daļu no parādsaistībām, un tā finansiālās izredzes kļuva daudz pozitīvākas, kā redzams no šā lēmuma 62.-64. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem. Reklāmas tirgus tendences arī ir kļuvušas daudz pozitīvākas (95). TV2 spēja atmaksāt tā valsts aizdevumu, kas tika piešķirts no glābšanas atbalsta līdzekļiem. Atkarībā no neizlemto tiesas lietu iznākuma un pārstrukturēšanas plāna apstiprinājuma, TV2 paredz, ka uzņēmumam būs pietiekams finansējums līdz 2012. gada janvārim, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa (96).
(150)
Ņemot vērā jauno situāciju, Komisija neuzskata, ka pašlaik TV2 joprojām var klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādēļ atbalsta pasākumi papildus šim lēmumam nav nepieciešami un paziņotais, bet neīstenotais aizdevums un kredītlīdzekļu izmantošanas iespēja, kas ir ietverta pārstrukturēšanas plānā, ir jāatceļ. Tā paša iemesla dēļ jāpārtrauc arī pašreizējais atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar glābšanas atbalsta lēmumu.
4.3. Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(151)
Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu, atbalstu piešķir ar noteikumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam saprātīgā laika posmā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Pārstrukturēšanas plānā tiek aprakstīti apstākļi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, piemēram, ka tās radīja jauni darbības veidi, kas izrādījās nerentabli un kļuva arvien neienesīgāka sabiedriskā kanāla darbība. Komisijas viedoklis ir, ka pārstrukturēšanas plānā šīs problēmas tiek atbilstoši risinātas.
(152)
Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti tādi finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumi, kuri apvienojumā ar mainīto saimnieciskās darbības modeli ļaus uzņēmumam nostāties uz savām kājām. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertā prasība par aktīvu pārdošanu tika veiksmīgi īstenota, pārdodot apraides tīklu un nodrošinot uzņēmumam pietiekamus līdzekļus, lai atmaksātu tā parādus. Uzņēmums 2010. gada 4. oktobrī arī atmaksāja no glābšanas atbalsta piešķirtos līdzekļus. Pats uzņēmums apliecina, ka pašreiz tā rīcībā ir pietiekami līdzekļi līdz brīdim, kad tiks apstiprināta lietošanas maksas iekasēšana (97). Arī citi pasākumi, piemēram, izmaksu ietaupījumi veicinās uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju (sk. iepriekš 47. un 48. apsvērumu).
(153)
Uzņēmums arī atsakās no darbības veidiem, kuri cieš zaudējumus; 2008. gadā tas koncernam SBS pārdeva savu radio apraides darbību, kas rada zaudējumus.
(154)
Tiek paredzēts, ka uzņēmums novērsīs strukturālās problēmas, kuru dēļ izveidojās likviditātes nepietiekamība, atļaujot tam no 2012. gada janvāra iekasēt abonēšanas maksu. Sabiedriskā kanāla darbība kļuva nerentabla tādēļ, ka tas bija atkarīgs no viena ienākumu avota - reklāmas ieņēmumiem, kas ir ciklisks un kas ir jutīgs pret vispārējo ekonomikas stāvokli. Uz to norāda arī banku attieksme, kuras atteicās piešķirt finansējumu, ņemot vērā to bažas par reklāmas tirgus tendencēm un šaubām par TV2 pelnītspēju. Jaunais darbība modelis nodrošinās TV2 stabilāku ienākumu bāzi, iekasējot abonēšanas maksu par tā galvenā kanāla skatīšanos. TV2 2012. gadā prognozē papildu ienākumus no lietošanas maksas iekasēšanas DKK […] miljonu apmērā. Tas 2012. gadā arī prognozē visam koncernam […]. Komisija norāda, ka papildus […], otrais ieņēmumu avots lietošanas maksas veidā nodrošinās lielāku uzņēmuma stabilitāti cikliskās darbības lejupslīdes periodos. Komisija norāda, ka pasākumi uzņēmuma darbības pagrieziena panākšanai pozitīvā virzienā ir meklējami pašā pārstrukturēšanas plānā, nevis ārējos faktoros.
(155)
Sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāna ilgums līdz 2012. gada 31. decembrim attiecas uz laika posmu, kas ilgst gandrīz četrus gadus. Šo laika posmu izvēlējās Dānijas valdības pārliecības dēļ par to, ka, ieviešot jauno saimnieciskās darbības modeli un iegūstot pirmo praktisko pieredzi, bankas atkal būs gatavas aizdot naudu TV2, proti, šis laika posms tika apzināti izvēlēts kā pietiekami ilgs, lai uzkrātu šo pieredzi. Tomēr, ņemot vērā, ka viss atbalsts tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu (sk. iepriekš), pašreiz Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms jāizbeidz brīdī, kad tiek atceltas tiesības uz visiem atbalsta pasākumiem.
(156)
Komisijas viedoklis šajā jautājumā ir atšķirīgs. Atbilstoši pamatnostādnēm pārstrukturēšanas gaitā uzņēmumam ir jāspēj atjaunot ilgtermiņa dzīvotspējas stāvoklis. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ilgst līdz brīdim, kad uzņēmums ir ieviesis visus pārstrukturēšanas pasākumus, nodrošinot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Lai gan visi valsts atbalsta pasākumi tiks izbeigti uzreiz pēc šā lēmuma pieņemšanas, ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu šajā brīdī TV2 pašlaik neviens negarantē, kamēr TV2 nebūs ieviests ilgtspējīgs saimnieciskās darbības modelis. Šāds saimnieciskās darbības modelis tiks izveidots tikai lietošanas maksas ieviešanas brīdī. Lietošanas maksas ieviešana ir arī galvenais pārstrukturēšanas pasākums, kas ir tieši vērsts pret nopietnāko TV2 finansiālo grūtību cēloni. Tādēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas periods beidzas 2012. gada 31. decembrī vai tajā brīdī, kad TV2 tiks piešķirtas juridiskas tiesības iekasēt lietošanas maksu, ja tas notiks līdz 2012. gada 31. decembrim. Pašlaik šķiet, ka TV2 būs juridiski tiesīgs iekasēt lietošanas maksu tikai tad, kad būs mainīta tā licence (lai gan pašreizējais Dānijas Apraides likums jau nodrošina iespēju TV2 iekasēt lietošanas maksu, tas nav atļauts saskaņā ar pašreizējiem licences noteikumiem).
4.4. Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem
(157)
Saskaņā ar pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību samazināšanu līdz minimālajam līmenim tā, ka pozitīvā ietekme atsver negatīvo, ir jāveic kompensācijas pasākumi. Šie pasākumi var būt ieguldījumu pārtraukšana dažādos aktīvos vai apjoma samazināšana, vai pārstāvniecība tirgos. Saskaņā ar pamatnostādņu 40. punktu, tiem jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu attiecīgajos tirgos.
(158)
Būtībā apņemšanos neieviest jaunus kanālus (proti, pārstāvniecības tirgu ierobežošanu) var uztvert kā kompensācijas pasākumu, jo tas izslēdz iespēju TV2 konkurēt jaunu klientu piesaistīšanas jomā, un, tādējādi radot priekšrocības saviem konkurentiem. Jaunu komerckanālu ieviešana TV2 būtu izdevīga, jo šie kanāli tiktu finansēti no pastāvīga ieņēmumu avota, kurš ir balstīts uz pastāvīgu abonēšanas maksu, kā arī tādēļ, ka tā nodrošinātu koncernam nepieciešamos ienākumus, daļēji līdzsvarojot negatīvos sabiedriskā kanāla darbības rezultātus. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā sniegto tirgus analīzi maksas televīzijas tirgus apjoms pieaug (98). Tomēr TV2 konkurenti apgalvo, ka TV2 tik un tā nebija iespēju ieviest jaunus komerckanālus tirgus piesātinājuma pakāpes dēļ.
(159)
Šajā ziņā Komisija norāda, ka TV2 konkurenti paši 2009. gadā ieviesa jaunus kanālus (SBS ieviesa 6erene, Canal Digital ieviesīs sporta kanālu, Viasat jaunu kanālu ieviesa 2009. gada 23. martā un TV4 grupa 2009. gada jūlijā ieviesa Canal 9).
(160)
Dānija ir arī apstiprinājusi, ka pārstrukturēšanas dēļ TV2 tiks liegta arī iespēja ieviest radio kanālus (99). Šī apņemšanās ir īpaši būtiska tajā ziņā, ka ir paredzams konkurss par jaunās FM 4 raidstacijas darbības licences piešķiršanu. Dānija sākotnēji apliecināja interesi piedalīties šajā konkursā, tomēr vēlāk apstiprināja, ka piedāvājums netiks iesniegts, jo pašlaik notiek Komisijas izmeklēšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, neskatoties uz faktu, ka dalība šajā konkursā tika plānota. Citiem vārdiem - pretēji konkurentu apgalvojumiem, saistības neieviest jaunus kanālus ir izrādījušās patiesi nozīmīgas un šādas saistības no uzņēmuma prasa sava veida uzupurēšanos. Komisija uzskata, ka šīs saistības ir nozīmīgas, ņemot vērā pamatnostādņu 46. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts nevar tikt piešķirts tādu jaunu ieguldījumu finansēšanai, kas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.
(161)
Komisija arī uzskata, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar atbalsta pasākumu kropļojošo ietekmi uz tirgu. Jānorāda, ka pasākumu ieviešana ir pārtraukta šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka neviens no paziņotajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem nav īstenots un arī netiks īstenots. Kā redzams 150. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos glābšanas atbalsts arī tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu. Tas nozīmē, ka uzņēmums nesaņems nekādu valsts atbalstu. Taču vienīgais faktiskais maksājums, kas tika veikts no glābšanas atbalsta, ir ierobežots (DKK 223 miljoni, kas izmantoti no kopējās pieejamās summas DKK 1 000 miljonu apmērā). Lielākā atbalsta līdzekļu daļa faktiski tika izlietota kā glābšanas atbalsts (līdz 2008. gada beigām tika izmantoti DKK 208 no 223 miljoniem, proti, sešu mēnešu glābšanas posma laikā), un visi no pieejamās kredītlīdzekļu summas faktiski izmantotie līdzekļi ir jau atmaksāti valstij. Tāpat arī faktiskā izmantotā kredītlīdzekļu summa - DKK 223 miljoni, nav pārmērīgi liela, ņemot vērā TV2 2008. gada apgrozījumu ([…] %). Ņemot to vērā, Komisija neuzskata par nepieciešamu prasīt Dānijai un atbalsta saņēmējam īstenot papildu kompensācijas pasākumus. Tādēļ Komisija neuzskata, ka būtu nepieciešams īstenot vēl papildu kompensācijas pasākumus, kā ierosina konkurenti.
(162)
Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi (100). Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi. Pirmkārt, Dānija pati ir noteikusi ilgāku pārstrukturēšanas laika posmu līdz 2012. gada 31. decembrim. Otrkārt, nekur pamatnostādnēs nav noteikts, ka kompensācijas pasākuma ilgumam jāsakrīt ar pašreizējiem atbalsta pasākumiem. Treškārt, pārstrukturēšanas plāns ir balstīts uz priekšnoteikumu, ka ārējais finansējums uzņēmumam būs pieejams tikai brīdī, kad 2012. gadā tiks ieviesta lietošanas maksa; un tikai tad tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Dānija pati apgalvoja, ka atbalsta pasākumi, tostarp arī glābšanas atbalsts, kas joprojām ir spēkā, būs nepieciešams, lai novērstu likviditātes nepietiekamību līdz sabiedriskā kanāla stabilāka saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Tādēļ glābšanas atbalsts palīdzēja uzņēmumam “noturēties virs ūdens” līdz brīdim, kad tas sāka izmantot jauno darbības modeli. Ņemot to vērā, Komisija neuzskata, ka no kompensācijas pasākuma saistībām var atteikties vienlaicīgi ar atbalsta maksājumu pārtraukšanu vai šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tomēr Komisija uzskata, ka ir iespējams atteikties no saistības neieviest jaunus kanālus ātrāk nekā pārstrukturēšanas plāna perioda beigās (2012. gada 31. decembrī), proti, līdz brīdim, kad tiks ieviesta lietošanas maksa (izdarot izmaiņas licences noteikumos) un kad TV2 tiks piešķirta atļauja tās iekasēt.
4.5. Atbalsta ierobežošana līdz minimālajam apjomam
(163)
Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir stingri jāierobežo tikai nepieciešamāko pārstrukturēšanas izmaksu apmērā, kas rodas īstenojot pārstrukturēšanu. Šī noteikuma pamatā ir koncepcija, ka uzņēmumam pārstrukturēšanas beigās nedrīkst piešķirt papildu likviditāti, ko tas var izmantot agresīvas rīcības īstenošanai tirgū. Ir paredzēts, ka atbalsta saņēmēji sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā paši no saviem līdzekļiem, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Šādam ieguldījumam ir jābūt faktiskam un tajā nedrīkst ietvert paredzamo peļņu nākotnē, piemēram, naudas plūsmu. Tā īpatsvaram jābūt pietiekami lielam, vismaz 50 % apmērā lieliem uzņēmumiem. Komisija uzskata TV2 par lielu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē.
(164)
Komisija nepiekrīt Dānijas valdības viedoklim, ka pilnīgi visas izmaksas, jo īpaši taupības pasākumi, ir automātiski kvalificējamas kā pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Uzņēmumam var būt izdevumi ar mērķi īstenot izmaksu ietaupījumus. Dānijas raksturotie šīs lietas izmaksu ietaupījumi nav uzskatāmi par pārstrukturēšanas izmaksām. Dānija sniedza “klasisko” pārstrukturēšanas izmaksu sarakstu, kas kopā ir DKK […] miljonu apmērā un kas ietver ar apraides tīkla pārdošanu saistītā darījuma izmaksas (DKK […] miljoni), ar pāreju uz jauno saimnieciskās darbības modeli saistītās izmaksas (DKK […]-[…] miljoni) un personāla izmaksas darba līgumu laušanas gadījumā, maksu par juridiskajiem pakalpojumiem un konsultācijām (DKK […] miljoni). Komisija piekrīt, ka šīs izmaksas ir uzskatāmas par pārstrukturēšanas izmaksām.
(165)
Atbilstoši Komisijas iepriekšējo lietu praksei, pārstrukturēšanas izmaksās ietver visas ārkārtas izmaksas, kas bija nepieciešamas, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspējas stāvokli, bet ne parastās saimnieciskās darbības izmaksas, kas rodas pārstrukturēšanas laikā. Tomēr šis gadījums ir saistīts ar uzņēmuma likviditātes nepietiekamību pārejas posmā līdz jauna saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Kā tika izklāstīts iepriekš, TV2 saskārās ar nopietnu finansējuma nepietiekamību, jo tam nebija pieejams ārējais finansējums. Šajā īpašajā gadījumā, kas ir saistīts vienīgi ar finansiālās pārstrukturēšanas procesu līdz brīdim, kad uzņēmums pāriet uz stabilāku saimnieciskās darbības plānu, Komisija var piekrist, ka šāda finansējuma nepietiekamība klasificējama kā pārstrukturēšanas izmaksas. Tieši glābšanas atbalsta lēmuma kredītlīdzekļi (DKK 1 000 miljoni) nodrošināja nepieciešamo starpposma “drošības spilvenu” finanšu nepietiekamības novēršanai. Tomēr šie kredītlīdzekļi bija tikai pārejas līdzeklis un tie ir pieejami TV2 tikai tad, kad tas varēs pierādīt šādu finansējuma nepietiekamību, ko apstiprinātu ārējais revidents. Faktiski TV2 izmantotā šo līdzekļu summa nebija liela (tikai […] % no kopējās pieejamās summas). Turklāt lielākā daļa izmantoto kredītlīdzekļu (DKK […] miljoni) tika izmantoti laikā, uz kuru attiecās Komisijas glābšanas atbalsta lēmums, proti, sešu mēnešu glābšanas laika posmā līdz pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai..
(166)
TV2 ir sniedzis savu ieguldījumu iepriekšminēto pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus, ņemot vērā tā apraides tīkla pārdošanu par DKK 640 miljoniem, kā arī piesaistot ārējo finansējumu, ņemot vērā, ka tas ir ieķīlājis nekustamo īpašumu Odensē par DKK 80 miljoniem. Šis ieguldījums DKK 720 miljonu apmērā ir krietni lielāks nekā 50 % slieksnis, kas noteikts lieliem uzņēmumiem. Kā iepriekš tika norādīts, TV2 šos ieņēmumus no tīkla pārdošanas izmantoja parādsaistību samazināšanai. Tādēļ iztērētos līdzekļus vairs nevar izmantot citiem mērķiem. Turklāt no iepriekšminētajiem faktiem ir skaidrs, ka visi atbalsta pasākumi tiks pārtraukti šā lēmuma pieņemšanas datumā un netiks ieviests neviens jauns pārstrukturēšanas plānā paziņotais atbalsta pasākums (sk. šā lēmuma 150. apsvērumu). Tādēļ saskaņā ar pamatnostādņu 45. punktu nav nekāda apdraudējuma, ka uzņēmumā paliks jebkādi atbalsta līdzekļi, kas pārsniedz nepieciešamo apjomu.
4.6. Citi nosacījumi
(167)
Saskaņā ar pamatnostādņu 46. punktu, Komisija drīkst pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķirtais atbalsts pretēji vispārējām interesēm nekropļo konkurenci.
(168)
Komisija ņem vērā oficiālās izmeklēšanas procesā Dānijas minētos argumentus un atbalsta saņēmēja pamatdokumentos pausto nodomu, ka pārstrukturēšana plāns ļaus TV2 izmantot saimnieciskās darbības iespējas vienlaicīgi ar tā konkurentiem un iekasēt abonēšanas maksu. Turklāt Dānija un TV2 norāda, ka pašreizējais augstais TV2 pašu kapitāla drošības līmenis, ņemot vērā, ka tā maksātspējas (un tīro parādsaistību, par kurām jāmaksā procenti) koeficienti, kas pašlaik ir ievērojami augstāki (zemāki) par tā konkurentu atbilstošajiem rādītājiem, ir nepieciešams tikai tādēļ, ka ir nenoteiktība saistībā ar neizlemtajām tiesas lietām par valsts atbalstu, kā arī pašreizējā saimnieciskās darbības modeļa dēļ. Gan TV2, gan Dānija pauž vispārēju gatavību atkal pietuvināt uzņēmuma kapitāla struktūru TV2 konkurentu struktūrai pēc tam, kad būs pabeigta izmeklēšana valsts atbalsta lietā.
(169)
Komisija, savukārt, nesaskata nekādu vajadzību TV2 saglabāt no konkurentiem atšķirīgu kapitāla struktūru pēc tam, kad tiks atrisināts jautājums saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un izšķirtas tiesvedībā esošās lietas. Kapitāla struktūras, kas balstītas uz (mākslīgi) augstu pašu kapitāla līmeni ir uzņēmumam izdevīgas, jo tas varēs piesaistīt finansējumu par salīdzinoši zemām procentu likmēm. Tikpat svarīgi ir panākt, lai TV2 kapitāla struktūra atkal atbilstu līmenim, kas nodrošina konkurences izkropļošanas nepieļaušanu. Komisija vairāk vēlētos, lai TV2 atgrieztos normālas kapitāla struktūras stāvoklī, izmaksājot dividendes valstij, nekā lai tas agresīvi paplašinātu bilances apjomu uz parāda finansējuma rēķina.
4.7. Uzraudzība un gada pārskats
(170)
Atbilstoši pamatnostādņu 49. un 50. punkta noteikumiem, Dānija ir apņēmusies Komisijai iesniegt pārskatus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas.
4.8. Pretmonopolu jautājumi
(171)
Komisija norāda, ka viens no TV2 konkurentiem ir iesniedzis pretmonopola sūdzību par paredzamo lietošanas maksas ieviešanu. Komisija apzinās, ka tāda atbalsta aspekti, kas ir pretrunā ar īpašiem Līguma noteikumiem, izņemot noteikumus par valsts atbalstu, ir tik nedalāmi saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams novērtēt atsevišķi (101). Tiesa uzsvēra, ka pienākums nodrošināt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbilstoši pārējiem Līguma noteikumiem vēl jo vairāk ir jāievēro gadījumos, ja šie noteikumi ir paredzēti arī konkurences neizkropļošanas mērķa īstenošanai. Tomēr tiesu praksē ir arī lietas, kas apliecina, ka valsts atbalsts un pretmonopola procedūras ir neatkarīgi procesi, ko reglamentē īpaši noteikumi. Tiesa ir norādījusi, ka “pieņemot lēmumu par valsts atbalsta atbilstību kopējam tirgum, Komisijai nav jāgaida tās procedūras iznākums, kas uzsākta paralēli saskaņā ar Regulu Nr. [1], ja tā, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi un nepieļaujot pamanāmas faktiskā novērtējuma kļūdas, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā [LESD 101. un 102.] pantam” (102). Tādēļ pretmonopola lietai nav jābūt oficiāli izlemtai pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas lietā par valsts atbalstu.
(172)
Komisija vēlas uzsvērt, ka šajā lietā pretmonopola sūdzības iesniegšanas iemesls ir nevis pats atbalsts (glābšanas atbalsts), bet gan cits pārstrukturēšanas plāna aspekts (lietošanas maksa). Lietošanas maksa tiks ieviesta 2012. gada sākumā, proti, pēc tam, kad būs atcelti atbalsta pasākumi, izdarot grozījumus TV2 licences noteikumos. Jāņem arī vērā tas, ka lielākā šī atbalsta daļa faktiski tika izmantota glābšanas laika posmā un tā izmantošana tika apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu, kā arī tas, ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī.
(173)
Ja pretmonopola sūdzība vai trešo pušu atsauksmes šajā lietā ir jāuztver arī kā sūdzība pret TV2 pārveidošanu par maksas kanālu, jānorāda, ka vienīgi lietošanas maksas par galveno kanālu ieviešanas faktu nevar uzskatīt par pretmonopola likumdošanas pārkāpumu. Tad, kad TV2 galvenais kanāls kļūs par maksas televīzijas kanālu, attiecīgais kanāls kļūs par maksas televīzijas tirgus dalībnieku. Ir iespējama liela varbūtība, ka TV2 galvenā kanāla ienākšana tirgū, skars tikai tos konkurentus, kuri darbojas šajā tirgū, un tādēļ, piemēram, daži tirgus dalībnieki (tāpat arī attiecīgās maksas televīzijas programmu paketes) izstāsies no šī tirgus vai arī tiem būs jāsamazina cenas. Tomēr šāda ietekme ir parasta ietekme uz tirgu, kas saistīta ar dzīvotspējīga konkurenta kļūšanu par tirgus dalībnieku. Tādēļ vienīgi lietošanas maksas ieviešana, kuras dēļ palielināsies konkurence, nav pretrunā ar LESD 102. un 106. pantu.
(174)
Sūdzības iesniedzējs un daži citi konkurenti savās trešo pušu atsauksmēs apgalvo, ka plānotā TV2 Alene karšu sistēmas ieviešana radīs ietekmi, kas ir vērsta pret konkurenci un arī sniedz priekšrocības izplatītājam Boxer. Īsumā TV2 Alene modelis paredz, ka klienti varēs skatīties TV2 kanālu par brīvu, ja šie klienti neiegādājas nevienu citu maksas televīzijas pakalpojumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TV2 Alene karšu sistēma tādēļ rada nemotivējošu ietekmi uz klientiem, kuri plāno iegādāties maksas televīzijas pakalpojumus, kas kaitē TV2 konkurentu darbībai. Tā kā Dānija ir atteikusies no ierosinātās TV2 Alene karšu sistēmas, argumenti par to, vai tādā veidā būtu pārkāpti pretmonopola noteikumi, ir zaudējuši nozīmi, un tādēļ tiem nav nekādas ietekmes uz pārstrukturēšanas plāna tiesiskumu.
(175)
Attiecībā uz dažu konkurentu bažām par to, ka atbalsts varētu tikt izmantots agresīvas tirgus rīcības finansēšanai, Komisija vēlas norādīt, ka nekas neliecina par to, ka valsts atbalsts paredz kādu citu LESD noteikumu pārkāpumu vai ka tā piešķiršanas dēļ TV2 tiek automātiski iesaistīts pret konkurenci vērstās darbībās.
(176)
Komisija secina, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst iekšējā tirgus noteikumiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un saistībā ar Komisijas glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja tiek izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.
(177)
Tā kā pēc apraides tīkla pārdošanas uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir uzlabojies, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plānā ietverto atbalsta pasākumu (aizdevums un starpposma kredītlīdzekļi) īstenošana nav nepieciešama un ka pieejamie kredītlīdzekļi (ko Komisija piešķīra ar 2008. gada 4. augusta Lēmumu N 287/08) ir nekavējoties jāatceļ jau no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Komisija norāda, ka sākotnēji paziņotā apraides tīkla pārdošanas garantijas piešķiršana vairs nav nepieciešama, jo tīkla pārdošana tika īstenota, nepiešķirot šādu garantiju.
(178)
Komisija turklāt ņem vērā Dānijas apņemšanos attiecināt kompensācijas pasākumu, kas paredz neieviest jaunus apraides kanālus, gan uz televīzijas, gan radio kanāliem. Šim pasākumam jābūt spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim vai arī gadījumā, ja atbalsta saņēmējs var nodrošināt lietošanas maksas iekasēšanu pirms šī termiņa, tad līdz lietošanas maksas ieviešanas datumam. Lietošanas maksa tiek uzskatīta par ieviestu no brīža, kad TV2 ir juridiski pilnvarots pieprasīt šādu atlīdzību.
(179)
Komisija ņem vērā Dānijas apņemšanos uzdot neatkarīgam finanšu jomas ekspertam salīdzināt TV2 kapitāla struktūru ar citu plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru un koriģēt tā kapitāla struktūru gadījumā, ja tā ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja. Ja rodas pamatoti iemesli pret kapitāla koriģēšanu, Dānijas valdība drīkst Komisijai paziņot par izmaiņu ieviešanu pārstrukturēšanas plānā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ja pilnībā ir ievērota atbilstība 2009. gada 4. februārī paziņotajam pārstrukturēšanas plānam un 2., 3. un 4. pantā paredzētajiem nosacījumiem, līdzekļi, ko Dānija piešķīra uzņēmumam TV2 un ko Komisija ar 2008. gada 4. augusta lēmumu apstiprināja kā glābšanas atbalstu, atbilst iekšējā tirgus noteikumiem.
2. pants
No šā lēmuma pieņemšanas dienas tiek atcelti glābšanas atbalsta pasākumi, ko Dānija piešķīra TV2 un ko Komisija apstiprināja ar 2008. gada 4. augusta lēmumu. Nedrīkst īstenot nevienu no pārējiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Dānija 2009. gada 4. februārī paziņoja Komisijai.
3. pants
Dānijas ierosinātais kompensācijas pasākums, ar kuru TV2 tiek aizliegts ieviest jaunus televīzijas un radio apraides kanālus, ir spēkā līdz paziņotajam pārstrukturēšanas plāna beigu termiņam - 2012. gada 31. decembrim. Tomēr gadījumā, ja TV2 tiek atļauts paaugstināt abonēšanas maksu (lietotāja maksa) pirms šī termiņa, jaunu radio un televīzijas kanālu neieviešanas saistības tiek atceltas šajā datumā.
4. pants
Dānijas valdība uzdod neatkarīgam finanšu jomas ekspertam 2012. gadā vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģē kapitāla struktūru, lai novērstu šādu atšķirību.
5. pants
Dānija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas brīža informē Komisiju par pasākumiem, kas ir veikti, lai to izpildītu.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.
Briselē, 2011. gada 20. aprīlī