РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 10 юни 2010 година
относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО
(нотифицирано под номер C(2010) 3751)
(2010/335/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (1), и по-специално приложение V, част В, точка 10 към цитираната директива,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2009/28/ЕО са формулирани правилата за изчисляване на въздействието върху емисиите на парникови газове на транспортните биогорива, другите течни горива от биомаса и на съответните използвани за сравнение минерални горива (biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators), при които се вземат под внимание и емисиите, произтичащи от изменения на земните въглеродни запаси, причинени от промени в земеползването. В Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/ЕИО на Съвета (2) също са включени съответни правила, специално по отношение на биогоривата.
(2)
Комисията следва да съобрази своите указания за изчисляване на земните въглеродни запаси с публикуваните в 2006 г. Указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове. Тези указания се отнасят за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове и не са формулирани по начин, подходящ за непосредствено прилагане от стопанските оператори. Ето защо, уместно е в случаите, когато в цитираните Указания на IPCC липсва необходимата информация във връзка с производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса или няма препратка към такава информация, да се ползват други научни източници на данни.
(3)
При изчисляването на въглеродните запаси в органичните вещества в почвата е уместно да се вземат предвид климатът, типът почва, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци към почвата. По отношение на минералните почви, методиката „Ниво 1“ на IPCC за органичния въглерод в почвата (IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon) представлява подходящ за използване метод за разглежданата тук цел, тъй като обхваща цялата глобална повърхност. Що се отнася до органичните почви, методиката е насочена по-специално към отчитане на загубите на въглерод в резултат на дренирането на почвата, като при това се разглеждат само годишните загуби на въглерод. Тъй като дренирането на почвата води до големи загуби на въглеродни запаси, които не могат да се компенсират от намалението на емисии на парникови газове при използването на транспортни биогорива или други течни горива от биомаса, и тъй като използването на дрениране на торфенисти почви е забранено съгласно формулираните в Директива 2009/28/ЕО критерии за устойчиво развито производство на такива горива, достатъчно е да бъдат формулирани общи правила за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвите и за загубите на въглерод от органичните почви.
(4)
За изчисляването на въглеродните запаси в живата биомаса и мъртвата органична материя е подходящо да се използва подход с ниска степен на сложност, съответстващ на методиката „Ниво 1“ на IPCC за растителност (IPCC Tier 1 methodology for vegetation). В съответствие с тази методика разумно е да се приеме, че целият въглероден запас в живата биомаса и мъртвата органична материя се губи от земята при нейната конверсия. Обикновено запасът в мъртвата органична материя е от малко значение при конверсия на земя с цел отглеждане на култури за производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса, но следва да се отчита поне във връзка с конверсията на гори.
(5)
При изчисляване на въздействието на конверсията на земи върху емисиите на парникови газове стопанските оператори следва да могат да използват действителните стойности на въглеродните запаси, свързани със съответното земеползване преди и след конверсията. Също така те трябва да могат да използват и стандартни стойности, следователно уместно е такива стойности да бъдат посочени в настоящите указания. От друга страна, обаче, не е необходимо да се посочват стандартни стойности за малко вероятни комбинации от климат и тип почва.
(6)
В приложение V към Директива 2009/28/ЕО е формулиран методът за изчисляване на въздействията върху емисиите на парникови газове, както и правила за изчисляване на годишните емисии в резултат от изменения на въглеродните запаси, дължащи се на промени в земеползването. С приложените към настоящото решение указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси, които допълват правилата, формулирани в приложение V,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Указанията за изчисляване на земните въглеродни запаси, за целите съгласно приложение V към Директива 2009/28/ЕО, са формулирани в приложението към настоящото решение.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 10 юни 2010 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 10. jūnijs)
par pamatnostādnēm, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē Direktīvas 2009/28/EK V pielikuma piemērošanas vajadzībām
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3751)
(2010/335/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās V pielikuma C daļas 10. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2009/28/EK ir paredzēti biodegvielas, bioloģisko šķidro kurināmo un to fosilo kurināmo komparatoru siltumnīcefekta gāzu ietekmes aprēķina noteikumi, kuros ņemtas vērā emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē mainoties oglekļa koncentrācijai (krājai). Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvā 1998/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (2), ir iekļauti atbilstošie noteikumi attiecībā uz biodegvielām.
(2)
Pamatnostādnes, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē, Komisijai jāizstrādā, pamatojoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada pamatnostādnēm par valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizāciju. Minētās pamatnostādnes bija paredzētas valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizācijai, un tās nav sagatavotas tādā formā, lai ekonomikas dalībnieki tās varētu viegli izmantot. Tāpēc gadījumos, kad IPCC pamatnostādnēs par valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizāciju trūkst vajadzīgās informācijas saistībā ar biodegvielas un bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu vai šāda informācija nav pieejama, ir lietderīgi izmantot citus zinātniskus datu avotus.
(3)
Aprēķinot oglekļa krāju augsnes organiskajā vielā, ir lietderīgi ņemt vērā klimatu, augsnes tipu, zemes virsmas apaugumu, zemes apsaimniekošanu un ienesi. Attiecībā uz minerālaugsnēm IPCC 1. līmeņa metodika augsnes organiskā oglekļa aprēķināšanai ir piemērota šim nolūkam, jo tā ir izmantojama pasaules mērogā. Attiecībā uz organiskām augsnēm IPCC metodikā galvenā uzmanība tiek pievērsta oglekļa zudumiem pēc augsnes nosusināšanas, un tajā tiek ņemti vērā tikai ikgadējie zudumi. Tā kā augsnes nosusināšana parasti izraisa lielus oglekļa krājas zudumus, kurus nevar kompensēt ar siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumu, ko iegūst, izmantojot biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, un tā kā kūdrāju nosusināšana saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem ir aizliegta, ir pietiekami paredzēt vispārīgus noteikumus, kā nosakāma organiskā oglekļa krāja augsnē vai oglekļa zudumi organiskās augsnēs.
(4)
Lai aprēķinātu oglekļa krāju dzīvajā biomasā un atmirušajā organiskajā vielā, piemērota metode būtu vienkārša pieeja, kas atbilstu IPCC 1. līmeņa metodikai attiecībā uz veģetāciju. Saskaņā ar minēto metodiku ir lietderīgi pieņemt, ka pēc zemes pārveides tiek zaudēta visa oglekļa krāja dzīvajā biomasā un atmirušajā organiskajā vielā. Pārveidojot zemi par platībām biodegvielas un bioloģisko šķidro kurināmo ieguvei vajadzīgo kultūru audzēšanai, atmirusī organiskā viela parasti ir mazsvarīga, bet tā jāuzskaita vismaz attiecībā uz mežiem, kuros koku vainagi ir saslēgušies.
(5)
Veicot aprēķinus par zemes pārveides ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt iespējai izmantot oglekļa krājas faktiskās vērtības, kas saistītas ar atsauces zemes izmantojumu un zemes izmantojumu pēc pārveides. Viņiem vajadzētu būt arī iespējai izmantot standartvērtības, un ir lietderīgi tās norādīt šajās pamatnostādnēs. Tomēr nereālām klimata un augsnes tipa kombinācijām standartvērtības nav jānorāda.
(6)
Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā ir paredzēta metode siltumnīcefekta gāzu ietekmes aprēķināšanai un iekļauti noteikumi, kā aprēķināmas gada emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē mainoties oglekļa krājai. Šā lēmuma pielikumā izklāstītajās pamatnostādnēs ir paredzēti noteikumi, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē, un tie papildina V pielikumā izklāstītos noteikumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Šā lēmuma pielikumā ir izklāstītas pamatnostādnes, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē Direktīvas 2009/28/EK V pielikuma piemērošanas vajadzībām.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2010. gada 10. jūnijā