РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 585/2012
(2012. gada 26. jūnijs),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Horvātijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. un 4. punktu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 (2) Padome noteica antidempinga maksājumus par konkrētu, inter alia, Krievijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Ar Komisijas Lēmumu 2000/70/EK (3) tika pieņemtas Krievijas eksportētāja saistības. Ar Regulu (EK) Nr. 348/2000 (4) Padome noteica antidempinga maksājumus par konkrētu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (5) saistībā ar konkrētu Savienības ražotāju iepriekš pret konkurenci vērsto rīcību piesardzības nolūkā tika nolemts vairs nepiemērot spēkā esošos pasākumus attiecībā uz importu, inter alia, no Krievijas (sk. minētas regulas 9. apsvērumu).
(2)
Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (6) grozīja galīgos pasākumus, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000, atcēla iespēju atbrīvot no maksājumiem, kas paredzēta minētās regulas 2. pantā, un noteica antidempinga maksājumu 38,8 % apmērā importam no Horvātijas un antidempinga maksājumu 64,1 % apmērā importam no Ukrainas, izņemot importu no Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), kam piemēroja antidempinga maksājumu 51,9 % apmērā.
(3)
Komisija ar Lēmumu 2005/133/EK (7) no 2005. gada 18. februāra uz deviņiem mēnešiem daļēji pārtrauca galīgos pasākumus attiecībā uz Horvātiju un Ukrainu. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1866/2005 (8) pasākumu daļēja pārtraukšana tika pagarināta uz vienu gadu.
(4)
Ar Regulu (EK) Nr. 954/2006 (9) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus konkrētu, inter alia, Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, atcēla Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Regulu (EK) Nr. 348/2000, izbeidza starpposma un termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga maksājumiem par konkrētu, inter alia, Krievijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu vai cauruļu importu un izbeidza starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga maksājumiem par konkrētu, inter alia, Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu (“pēdējā izmeklēšana”).
(5)
Tādējādi ir spēkā pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 954/2006, t. i., 29,8 % importam no Horvātijas, 35,8 % importam no Krievijas, izņemot Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant un Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works (27,2 %), un 25,7 % importam no Ukrainas, izņemot OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Attiecībā uz CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) tiek atgādināts, ka šo uzņēmumu nosaukums 2007. gada februārī tika mainīts attiecīgi uz CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Pēc tam CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube izbeidza savu darbību kā juridiska persona, un tā īpašuma tiesības un ar īpašumu nesaistītās tiesības un saistības pārņēma LLC Interpipe Niko Tube, kas dibināts 2007. gada decembrī.
(7)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu antidempinga maksājuma likmi attiecībā uz Interpipe grupu pārrēķināja, pamatojoties uz Tiesas 2012. gada 12. februāra spriedumu (11). Šai grupai šobrīd spēkā esošais maksājums ir 17,7 %, kas ir noteikts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 540/2012 (12), ar kuru īsteno minēto Tiesas spriedumu.
1.2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(8)
Komisija 2011. gada 28. jūnijā ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (13) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(9)
Pārskatīšana tika sākta pēc tam, kad pamatotu pieprasījumu 2011. gada 29. martā to Savienības ražotāju vārdā, kas pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrētu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu kopējā ražošanas apjoma Savienībā, iesniedza Eiropas Savienības Tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieteikuma iesniedzējs”). Pieprasījums bija pamatots ar to, ka, beidzoties pasākumiem, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
(10)
Papildus iepriekš minētajai termiņbeigu pārskatīšanai Komisija vienlaikus ir sākusi divas daļējas pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu saistībā ar konkrētu Ukrainas un Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu (14). Minētās daļējās pārskatīšanas pieprasīja Ukrainas ražotāju eksportētāju grupa (Interpipe grupa) un Krievijas ražotāju eksportētāju grupa (TMK grupa). Abas pārskatīšanas attiecas tikai uz tā dempinga pārbaudi, kas saistīts ar minētajiem pieprasījumu iesniedzējiem.
1.3. Izmeklēšana
(11)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, zināmos lietotājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, pieteikuma iesniedzēju un Savienības ražotājus, kas bija minēti pārskatīšanas sākšanas pieprasījumā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(12)
Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā bija iesaistīti daudzi Krievijas un Ukrainas ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un importētāji, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu sākotnēji bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu lemt, vai tiešām nepieciešama pārbaude izlases veidā, un, ja ir, lai tā varētu veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza 15 dienu laikā no procedūras sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(13)
Ņemot vērā, ka paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju iesniedza tikai viens Krievijas ražotājs eksportētājs un tikai viens Ukrainas ražotājs eksportētājs, kuri pauda vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisiju, tika nolemts Krievijas un Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nepiemērot pārbaudi izlases veidā, bet nosūtīt minētajiem ražotājiem anketu. Vēlāk ražotājs eksportētājs no Krievijas, kurš sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju, nolēma turpmāk nesadarboties un nesūtīt atbildi uz Krievijas ražotājam eksportētājam paredzētās anketas jautājumiem.
(14)
Deviņpadsmit Savienības ražotāji iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegto informāciju, Komisija pirms procedūras sākšanas bija izveidojusi četru ražotāju pagaidu izlasi, kas tika atzīta par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomus Savienībā. Ņemot vērā tās piezīmes par šīs izlases atbilstību, kas tika saņemtas noteiktajā 15 dienu termiņā pēc procedūras sākšanas, Komisija vienu no pagaidu izlasē iekļautajiem ražotājiem aizstāja ar citu ražotāju.
(15)
Četri importētāji iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Tāpēc Komisija nolēma nepiemērot pārbaudi izlases veidā un tā vietā nosūtīt anketu minētajiem importētājiem.
(16)
Tādējādi anketas tika nosūtītas četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, četriem importētājiem un visiem tiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās trijās valstīs, kuri pieteicās.
(17)
Neviens Krievijas ražotājs eksportētājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens Krievijas ražotājs eksportētājs.
(18)
Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza viena Ukrainas ražotāju eksportētāju grupa.
(19)
Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza viens Horvātijas ražotājs eksportētājs.
(20)
Atbildes uz anketas jautājumiem turpmāk tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim importētājiem un viena lietotāja.
(21)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un ņemtu vērā Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Čehija,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergāmo, Itālija, un saistītajā uzņēmumā TGS UK, Aberdīna, Apvienotā Karaliste,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija, un saistītajā uzņēmumā Almesa, Barselona, Spānija,
-
V & M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija;
b)
ražotājs eksportētājs Horvātijā:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
ražotājs eksportētājs Ukrainā:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dņepropetrovska, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopole, Ukraina) un saistītajos uzņēmumos LLC Interpipe Ukraine, Dņepropetrovska, Ukraina, un Interpipe Europe SA, Lugāno, Šveice;
d)
importētāji/lietotāji:
-
Castellan Maria & C s.p.s., Sandona di Pjave, Itālija,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Pjačenca, Itālija.
(22)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumam būtiskās tendences tika analizētas par laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(23)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā pēdējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, t. i., konkrēti Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā Metināšanas institūta (IIW) formulu un ķīmisko analīzi (15) (“attiecīgais ražojums”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93.
(24)
Attiecīgo ražojumu plaši izmanto, piemēram, gāzes un šķidrumu transportēšanai, celtniecībā rievsienās, mehāniskai izmantošanai, kā gāzes caurules, tvaika katlu caurules, kā arī kā cauruļveida izstrādājumus naftas ieguves objektiem (OCTG) urbšanai un apvalkošanai naftas rūpniecībā.
(25)
Lietotājiem var piegādāt dažādus BCC veidus. Tās var būt, piemēram, galvanizētas, ar uzgrieztu vītni, piegādātas neapstrādā veidā (t. i., termiski neapstrādātas) ar īpašiem galiem, dažādiem šķērsgriezumiem, sagrieztas vai nesagrieztas pēc izmēra. Caurulēm nav vispārēju standartu, un tas arī izskaidro to, kāpēc vairākums BCC ir izgatavotas pēc pircēju pasūtījuma. BCC parasti savieno metinot. Tomēr konkrētos gadījumos tās var savienot ar vītni vai izmantot atsevišķi, bet tās ir metināmas. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka visām BCC ir vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienāds izmantojums.
2.2. Līdzīgais ražojums
(26)
Tāpat kā konstatēts iepriekšējā, kā arī pēdējā izmeklēšanā, arī šajā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā tika apstiprināts, ka ražojumiem, kas no Horvātijas, Krievijas un Ukrainas tiek eksportēti uz Savienību, ražojumiem, kas tiek ražoti un pārdoti Horvātijas, Krievijas un Ukrainas iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, un tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
(27)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēts, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas.
3.1. Ievadpiezīmes
(28)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais BCC importa apjoms no Horvātijas, Krievijas un Ukrainas bija 42 723 tonnas, kas bija 2,5 % no Savienības tirgus daļas.
(29)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, ja apstākļi nebija mainījušies un ja bija pieejama informācija, tika izmantotas tās pašas metodes, kas pēdējā izmeklēšanā. Nesadarbošanās gadījumā, piemēram, Krievijas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti. Saistībā ar Horvātiju un Ukrainu tika izmantota informācija, kuru sniedza uzņēmumi, kas pauda vēlmi sadarboties, kā arī publiski pieejamā informācija.
3.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
3.2.1. Vispārējā metodoloģija
(30)
Turpmāk izklāstītā vispārējā metodoloģija piemērota visiem Horvātijas un Ukrainas ražotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Tādēļ konstatējumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti par katru eksportētājvalsti. Vispārējās analīzes laikā neviens Krievijas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, tāpēc Krievijas gadījumā, tostarp dempinga aprēķinos, ievērojot pamatregulas 18. pantu, ir izmantoti labākie pieejamie fakti.
3.2.2. Normālā vērtība
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu sākotnēji tika pārbaudīts, vai katra ražotāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem klientiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma Savienībā.
(32)
Par katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs, piemērojot pamatregulas 2. panta 2. punktu. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā minētā veida ražojumu kopējais ražotāja eksportētāja pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma.
(33)
Turklāt, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas veikts parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, katram eksportētajam ražojuma veidam nosakot PIP laikā neatkarīgiem klientiem pārdotā un rentablā apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.
(34)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli.
(35)
Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajam pārdošanas apjomam, kas PIP laikā pārdots iekšzemes tirgū.
(36)
Ja konkrētā veida ražojums iekšzemes tirgū netika pārdots vai ja pārdošanas apjoms nebija pietiekami liels, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(37)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievadfrāzi tika noteikti, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, vai uz pieejamiem faktiem.
3.2.3. Eksporta cena
(38)
Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
3.2.4. Salīdzinājums
(39)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veikti pienācīgi pielāgojumi, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
3.2.5. Dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(40)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma veidam un katram uzņēmumam, kas sadarbojās, par pamatu ņemot EXW cenu.
3.3. Horvātija
(41)
PIP laikā kopējais BCC importa apjoms no CMC Sisak, kas ir vienīgais BCC ražotājs eksportētājs Horvātijā, bija mazāk nekā 1 % no kopējā patēriņa Savienībā.
3.3.1. Normālā vērtība
(42)
Izmeklēšanā konstatēts, ka, kaut arī attiecīgā ražojuma iekšzemes tirgū pārdotais apjoms bija reprezentatīvs saskaņā ar 30. un 31. apsvērumu, pārdošana nenotika parastajā tirdzniecības apritē. Tāpēc normālā vērtība ražotājam, kas sadarbojās, tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(43)
Tādējādi normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kurām, ņemot vērā pieejamos faktus, tika pieskaitīts samērīgs peļņas apmērs un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas.
3.3.2. Eksporta cena
(44)
Ražotājs, kas sadarbojās, attiecīgo ražojumu eksportēja tieši vai ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kas atrodas Šveicē, pārdeva neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pirmā neatkarīgā klienta Savienībā faktiski samaksātajām cenām vai maksājamām cenām.
3.3.3. Salīdzinājums
(45)
Aprēķināto normālo vērtību un eksporta cenu salīdzina, izmantojot EXW cenas.
(46)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika atbilstīgi pielāgotas atšķirības, kuras, kā tika konstatēts, ietekmēja cenu salīdzināmību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika pielāgotas transporta izmaksas, atlaides, komisijas maksas un kredītu izmaksas.
3.3.4. Dempinga starpība
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto salikto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību. Šis salīdzinājums parādīja, ka PIP laikā bijis ievērojams dempings vairāk nekā 60 % apmērā.
3.4. Krievija
(48)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais BCC importa apjoms no Krievijas bija 10 785 tonnas, kas bija 1 % no Savienības tirgus daļas.
3.4.1. Normālā vērtība
(49)
Kā minēts iepriekš, neviens Krievijas ražotājs eksportētājs nevēlējās sadarboties, un tāpēc, lai noteiktu, vai PIP laikā bijis dempings, tika izmantoti pieejamie fakti. Anketās norādīto datu nebija, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā un periodiskajās publikācijās Metal Expert, kurās atrodami dati par karstās apstrādes bezšuvju cauruļu pamata kvalitātes rādītājiem.
(50)
Saistībā ar gāzes cenām Krievijā tika ņemts vērā, ka bija jāveic pielāgojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, kad pēdējā izmeklēšanā tika noteikti pasākumi (16). Tomēr šajā izmeklēšanā normālo vērtību aprēķināja, neapsverot to, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu veicams pielāgojums, ņemot vērā Krievijas ražotāju eksportētāju izmaksas saistībā ar gāzi. Tas netika darīts, jo, kā norādīts 53. apsvērumā, veicot aprēķinus ar nekoriģētajām ražošanas izmaksām, tie jau skaidri parādīja, ka PIP laikā bijis dempings. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka termiņbeigu pārskatīšanas mērķis ir konstatēt, vai pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties vai atkārtoties dempings, lai noteiktu, vai pašlaik spēkā esošie pasākumi būtu jāturpina vai jāatceļ, tika uzskatīts, ka nav vajadzības pārbaudīt, vai pielāgojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu šajā gadījumā ir pamatots.
3.4.2. Eksporta cena
(51)
Vidējo eksporta cenu aprēķināja, pamatojoties uz Eurostat sniegto CIF vērtību atbilstīgā veida karstās apstrādes bezšuvju caurulēm.
3.4.3. Salīdzinājums
(52)
Pārbaudīti dati, ko norāda anketās, nebija pieejami, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot pieprasījumā izklāstītos datus.
3.4.4. Dempinga starpība
(53)
Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot aprēķināto svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību katram ražojuma veidam. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings aptuveni 38,4 % apmērā, kas ir lielāks nekā pēdējā izmeklēšanā konstatētā 35,8 % dempinga starpība.
3.5. Ukraina
(54)
Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā no trim zināmajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem tikai viena ražotāju eksportētāju grupa sadarbojās ar Komisiju, proti, Interpipe grupa. Šis ražotājs eksportētājs ražo aptuveni 70 % no Ukrainas kopējās BCC produkcijas un vairāk nekā 80 % no Ukrainas kopējā eksporta uz Savienību. PIP laikā Ukrainas eksports uz Savienību salīdzinājumā ar Savienības patēriņu bija mazāks nekā 2 % no tirgus.
3.5.1. Normālā vērtība
(55)
Izmeklēšanā konstatēts, ka atbilstīgi 31. līdz 33. apsvērumam līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs. Tāpēc normālā vērtība tika noteikta atbilstīgi 34. līdz 37. apsvērumam.
(56)
Saistībā ar enerģijas cenām Ukrainā tika ņemts vērā, ka tad, kad pēdējā izmeklēšanā tika noteikti pasākumi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, bija jāveic pielāgojums (17). Tomēr šajā izmeklēšanā normālo vērtību aprēķināja, neapsverot to, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu veicams pielāgojums, ņemot vērā Ukrainas ražotāju eksportētāju izmaksas saistībā ar enerģiju. Tas netika darīts, jo, kā norādīts 61. apsvērumā, veicot aprēķinus ar nekoriģētajām ražošanas izmaksām, tie jau skaidri parādīja, ka PIP laikā bijis dempings. Tādējādi, kā arī ņemot vērā to, ka termiņbeigu pārskatīšanas mērķis ir konstatēt, vai pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties vai atkārtoties dempings, lai noteiktu, vai pašlaik spēkā esošie pasākumi būtu jāturpina vai jāatceļ, tika uzskatīts, ka nav vajadzības pārbaudīt, vai pielāgojums saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu šajā gadījumā ir pamatots.
3.5.2. Eksporta cena
(57)
Interpipe grupa attiecīgo ražojumu ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību, kas atrodas Šveicē, eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenas tika noteiktas atbilstīgi 38. apsvērumam.
3.5.3. Salīdzinājums
(58)
Normālo vērtību un eksporta cenu Interpipe grupai salīdzināja saskaņā ar 39. apsvērumu. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veikts transporta un apdrošināšanas izmaksu, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu, kredīta izmaksu un komisijas maksu pielāgojums.
3.5.4. Dempinga starpība
(59)
Dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar 40. apsvērumu.
(60)
Tāpat kā pēdējā izmeklēšanā un saskaņā ar iestāžu standarta praksi visai grupai aprēķināja vienu dempinga starpību. Izmantojot šo metodi, dempinga apjomu aprēķināja katram ražotājam eksportētājam atsevišķi pirms dempinga vidējās svērtās likmes noteikšanas grupai kopumā. Būtu jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no pēdējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, kurā dempingu aprēķināja, grupējot ražošanas vienību datus par ražošanu, rentabilitāti un pārdošanas apjomu Savienībā. Metodoloģijas izmaiņu pamatā ir apstākļu izmaiņas, kas notika uzņēmumu struktūras pārmaiņu dēļ, dodot iespēju šajā grupā identificēt ražotāja pārdošanas apjomu un ražošanu.
(61)
Salīdzinājums liecināja, ka ražotāju eksportētāju grupā, kura sadarbojās un PIP laikā veica eksportu uz Savienību, pastāvēja dempings vairāk nekā 10 % apmērā.
4. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
4.1. Ievadpiezīmes
(62)
No iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājās. Tāpēc turpmāk ir analizēta dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi netiktu uzturēti spēkā.
4.1.1. Horvātija
(63)
Kā minēts 46. apsvērumā, tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pastāvējusi vērā ņemama dempinga starpība. Tomēr ražotāja eksportētāja īpašnieks vēlāk nolēma atteikties no uzņēmuma, un tādēļ ražotājs eksportētājs 2011. gada rudenī vairs nepieņēma jaunus pasūtījums un līdz 2011. gada beigām izbeidza BCC ražošanu. Tādējādi 2012. gadā Horvātijā nenotiek bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ražošana un eksports laikā pēc PIP ir bijis ļoti nelielos daudzumos.
(64)
Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmumam, kurš veica ražošanu pēc pasūtījuma, nav ievērojamu ražojumu krājumu. Turklāt cauruļvadu lielās dažādības un augsto izmaksu dēļ no lielu krājumu veidošanas nevar gūt ekonomisku labumu.
(65)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus un to, ka uzņēmuma pārdošanas process vēl turpinās, Horvātijas izcelsmes BCC dempinga turpināšanās īstermiņā un vidējā termiņā ir maz ticama.
4.1.2. Krievija
4.1.2.1. Ievadpiezīmes
(66)
Tika analizēta ne vien dempinga esība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, bet arī tika pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība.
(67)
Šajā sakarā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Krievijas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.
4.1.2.2. Importa par dempinga cenām no Krievijas apjoms un cenas
(68)
Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada jūnijā un to pārskatīšanas 2008. gada augustā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 812/2008 (18), imports, kura deklarētā izcelsmes valsts ir Krievija, pakāpeniski samazinājās un saglabājās zems līdz PIP beigām.
(69)
Šajā periodā dempinga cenas importam no Krievijas saglabājās salīdzinoši zemas.
4.1.2.3. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Krievijā
(70)
Par kopējo BCC ražošanas jaudu Krievijā nebija pieejami verificēti dati, tāpēc tika izmantoti dažādi publiski pieejamie informācijas avoti, un tie liecina, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu iekšzemes tirgū.
(71)
Kaut arī Krievijas tirgus daļa Savienības tirgū nav ievērojami lielāka par 1 %, aplēstā Krievijas ražošanas jauda ir gandrīz 4 milj. tonnu gadā. Aplēsts, ka Krievija izmanto 70 % no ražošanas jaudas. Atņemot zināmo iekšzemes patēriņu un eksporta apjomu uz citiem tirgiem atbilstīgi Krievijas eksporta statistikai, neizmantotā jauda šobrīd ir lielāka nekā 1 milj. tonnu gadā, kas ir gandrīz 65 % no Savienības patēriņa. Neatkarīgi no šāda jaudas pārpalikuma un pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, ko ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, šķiet, ka Krievija ražošanas jaudu nākamajos gados vēl var palielināt. Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas šobrīd izmanto lielāku daļu savas jaudas un ka negatavojas tuvākajā laikā palielināt ražošanas jaudu. Šis ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka saskaņā ar atzītu izdevumu par tirgus situāciju Krievijas BCC nozarē jaudas izmantošanas rādītāji bija “augsti” un ka attiecīgā ražojuma ražošana Krievijā atbilst iekšzemes patēriņam. Tomēr šāda uzņēmuma sniegtā informācija apkopotajos dokumentos nebija pieejama, jo šis uzņēmums izlēma nesadarboties, un šo apgalvojumu nevarēja pārbaudīt. Turklāt termins “augsts” minētajā izdevumā nebija izteikts daudzumā, un tāpēc par šo apgalvojumu nevarēja izdarīt secinājumus. Tādējādi piezīmes par ražošanu un patēriņa līmeni Krievijā saistībā ar attiecīgo ražojumu neietekmēja secinājumu par to, ka Krievijā ir ievērojama neizmantotā jauda. Būtu jānorāda, ka pēc izmeklēšanas konstatējumu izpaušanas visām ieinteresētajām personām aplēstais pieejamās jaudas rādītājs, kas ir gandrīz 4 milj. tonnu gadā, nav apstrīdēts.
4.1.2.4. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(72)
Kā minēts iepriekš, Krievijas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt.
(73)
Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, un tas kļūst aizvien lielāks. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Krievijas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni vienā no lielākajiem pasaules tirgiem un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu. Viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā vietā, lai noteiktu dempinga esību un dempinga un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pamatojoties uz labākajiem pieejamiem faktiem, vajadzēja izmantot paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto un iesniegto informāciju. Tomēr, kad šis Krievijas ražotājs eksportētājs izlēma vairs turpmāk nesadarboties, tas norādīja, ka iekšējās restrukturizācijas procesa dēļ anketu, kurā būtu arī pēc procedūras sākšanas iesniegtā informācija, šajā gadījumā nevar izmantot, lai noteiktu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanas iespējamība un vai apstākļi ir mainījušies tādā mērā, ka būtu pamats pārskatīt pasākumu līmeni. Tādēļ tika uzskatīts, ka minēto informāciju nevar izmantot.
4.1.2.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(74)
Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports no Krievijas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā pašreizējo un nākotnē iespējamo neizmantoto jaudu Krievijā un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt, ka tad, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, Krievijas eksportētāji, visticamāk, palielinātu eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
4.1.3. Ukraina
4.1.3.1. Ievadpiezīmes
(75)
Tika analizēta ne vien dempinga esība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (54.-61. apsvērums), bet arī pārbaudīta dempinga turpināšanās iespējamība.
(76)
Šajā sakarā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ukrainas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ukrainā un Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.
4.1.3.2. Importa par dempinga cenām no Ukrainas apjoms un cenas
(77)
Kad 2006. gada jūnijā tika noteikti galīgie pasākumi, imports no Ukrainas ievērojami samazinājās un ir saglabājies samērā zemā līmenī, proti, tā tirgus daļa Savienībā ir mazāka nekā 2 %. Šajā pašā periodā dempinga cenas importam no Ukrainas saglabājās salīdzinoši zemas. Turklāt tika konstatēts, ka vidējās pārdošanas cenas citos eksporta tirgos, kuros antidempinga maksājumus nepiemēro, bija līdzīgas vai pat zemākas nekā pārdošanas cenas Savienībā.
4.1.3.3. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ukrainā
(78)
Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Ukrainā ir trīs galvenie BCC ražotāji, kuru kopējā aplēstā ražošanas jauda ir aptuveni 1,5 milj. tonnu gadā, kas ir gandrīz vienāda ar kopējo Savienības patēriņu.
(79)
Kaut arī Ukrainas tirgus daļa Savienības tirgū ir nedaudz mazāka kā 2 %, aplēstā neizmantotā jauda Ukrainā ir 50 % jeb 750 000 tonnu gadā, kas ir gandrīz puse no Savienības patēriņa.
4.1.3.4. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(80)
Izmeklēšanā apstiprināts, ka visi trīs galvenie BCC ražotāji no Ukrainas attiecīgos ražojumus eksportē uz Savienību. Turklāt izmeklēšanā konstatēts, ka puse, kura sadarbojās, eksportē ražojumu uz Savienību par dempinga cenām. Publiski pieejamā informācija liecina, ka pārējie Ukrainas ražotāji eksportē BCC uz Savienību par cenām, kas ir zemākas nekā cenas, kuras noteicis uzņēmums, kas sadarbojās.
4.1.3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(81)
Ņemot vērā to, ka imports no Ukrainas aizvien tiek pārdots par dempinga cenām un ka eksports uz eksporta tirgiem, kas nav Eiropas Savienība, notiek par cenām, kuras ir līdzīgas vai pat zemākas nekās Savienības cenas, kā arī ņemot vērā ievērojamo neizmantoto jaudu Ukrainā un to, ka Savienības tirgus ir viens no lielākajiem tirgiem pasaulē, var secināt, ka Ukrainas eksportētāji, visticamāk, turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām, ja antidempinga pasākumi zaudēs spēku.
4.2. Secinājums
(82)
Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka pastāv ievērojams reāls risks, ka, pašreizējiem pasākumiem zaudējot spēku, Ukrainas un Krievijas izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu dempings turpināsies. Savukārt, apsverot īpašos apstākļus, kuri ir konstatēti saistībā ar Horvātiju, var secināt, ka attiecībā uz Horvātijas izcelsmes bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, antidempinga pasākumiem zaudējot spēku, dempinga turpināšanās risks nepastāv.
5. SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(83)
Savienībā BCC ražo 19 ražotāji / ražotāju grupas, kas ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(84)
Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē iekļāva četrus ražotājus / ražotāju grupas no turpmāk minētajiem 19 Savienības ražotājiem, kuri iesniedza prasīto informāciju:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Čehija,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumānija,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Vācija,
-
Huta Batory, Polija,
-
Ovako Steel AB, Zviedrija,
-
Productos Tubulares S.A., Spānija,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Vācija,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polija,
-
Silcotub, Rumānija,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergāmo, Itālija,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija,
-
TMK Artrom, Rumānija,
-
Valcovny Trub Chomutov, Čehija,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francija,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Čehija,
-
V & M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija,
-
V & M, Francija,
-
Voest Alpine Tubulars, Austrija,
-
Železiarne Podbrezová, Slovākija.
(85)
Tiek norādīts, ka četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 30 % no Savienības kopējās produkcijas un pārdeva 35 % no kopējā pārdotā apjoma Savienības tirgū, turpretī 19 iepriekš norādītie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 100 % no Savienības kopējās produkcijas, un tas uzskatāms par reprezentatīvu rādītāju.
6. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
6.1. Patēriņš Savienības tirgū
(86)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdoto apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par visu ES importa apjomu.
(87)
Pamatojoties uz minētajiem datiem, konstatēja, ka Savienības patēriņš laikposmā no 2008. gada līdz PIP beigām samazinājās par 34 % no 2 597 110 tonnām līdz 1 724 743 tonnām. Patēriņš 2008. gadā bija ļoti augsts, ko varētu izskaidrot ar to, ka augstā naftas un gāzes cena 2008. gadā veicināja ieguldījumus šajās nozarēs, un tāpēc arī pieauga pieprasījums. Kritums pilnībā notika 2009. gadā, kad patēriņš samazinājās gandrīz par 50 %. Pēc 2009. gada patēriņš atkal sāka pieaugt, un tas turpinājās līdz PIP.
2008
2009
2010
PIP
Patēriņš Savienībā (tonnās)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indekss
100
52
62
66
6.2. Imports no attiecīgajām valstīm
6.2.1. Kumulācija
(88)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu iepriekšējās izmeklēšanās Horvātijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes BCC imports tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī šajā izmeklēšanā.
(89)
Šajā ziņā tika secināts, ka dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz de minimis apjomu. Attiecībā uz daudzumiem tika analizēti katras valsts iespējamie eksporta apjomi pasākumu atcelšanas gadījumā. Atklājās, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no Krievijas un Ukrainas pretēji importam no Horvātijas, visticamāk, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā PIP laikā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz Horvātiju tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports Savienībā bija nenozīmīgs un ražošana pēc PIP bija pilnībā izbeigta. Tāpēc šī situācija īstermiņā, visticamāk, nemainīsies.
(90)
Ņemot vērā to, ka PIP laikā importa apjoms no Horvātijas par dempinga cenām bija nenozīmīgs, un to, ka 88. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tas, visticamāk, nepieaugs, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Horvātijas pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītie kritēriji nav izpildīti.
(91)
Attiecībā uz importu no trim attiecīgajām valstīm izmeklēšanā konstatēja, ka no šīm valstīm importētajām BCC ir līdzīgas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt dažādi importēto BCC veidi bija savstarpēji aizvietojami ar Savienībā ražotajām BCC, un tos tirgoja Savienībā vienā un tajā pašā laikposmā. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka attiecīgo valstu izcelsmes importētās BCC konkurē ar Savienībā ražotajām BCC.
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka Krievija un Ukraina atbilst pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc no šīm abām valstīm importēto ražojumu ietekme tika vērtēta kumulatīvi. Imports no Horvātijas neatbilda pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz savstarpējo konkurenci, tāpēc šīs valsts izcelsmes ražojumu importa ietekmi vērtēja atsevišķi.
6.3. Imports no Krievijas un Ukrainas
6.3.1. Importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(93)
Atbilstīgi Eurostat datiem Krievijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 47 %. Būtisks samazinājums 44 % apmērā notika 2009. gadā, un kopš tā laika imports ir nedaudz samazinājies no 40 611 tonnām līdz 38 108 tonnām. Tas jāskata kopsakarā ar patēriņa samazinājumu.
(94)
No Krievijas un Ukrainas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 2,7 % līdz 2,2 %.
(95)
BCC vidējās svērtās cenas 2009. gadā samazinājās par 15 % un pēc tam atkal pieauga, PIP laikā sasniedzot tādu pašu līmeni kā 2008. gadā. Šāds kritums un vēlākais pieaugums aptuveni atbilda izejvielu izmaksu tendencei.
2008
2009
2010
PIP
Imports (tonnas)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indekss
100
56
55
53
Tirgus daļa, %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indekss
100
111
93
88
Importa cena
741,03
627,66
649,96
734,22
Indekss
100
85
88
99
6.3.2. Cenu samazinājums
(96)
Tā kā Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, cenu samazinājums importam no Krievijas bija jānosaka, pamatojoties uz importa statistiku atbilstīgi KN kodam, izmantojot informāciju, kas savākta, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu. Cenu samazinājumu importam no Ukrainas, neietverot antidempinga maksājumu, noteica, izmantojot eksporta cenas, kuras sniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija tādas, kādas tās ir neatkarīgiem klientiem, nepieciešamības gadījumā koriģētas līdz EXW cenas līmenim. PIP laikā Krievijas un Ukrainas izcelsmes importēto BCC cenu samazinājums, neietverot antidempinga maksājumu, bija no 20,4 % līdz 55,4 %.
6.4. Imports no Horvātijas
6.4.1. Horvātijas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(97)
Atbilstīgi Eurostat datiem Horvātijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 133 %. Imports 2008. gadā bija ļoti mazs, tad līdz 2010. gadam tas pieauga un PIP laikā atkal nedaudz samazinājās. Kopumā imports no Horvātijas visā attiecīgajā periodā ir bijis ļoti mazs.
(98)
Horvātijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 0,1 % līdz 0,3 %.
(99)
Importa cenas attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās par 23 %.
2008
2009
2010
PIP
Imports
Indekss
100
153
251
233
Tirgus daļa, %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importa cena
Indekss
100
89
74
77
6.4.2. Cenu samazinājums
(100)
Cenu samazinājums, neietverot antidempinga maksājumu, tika noteikts, izmantojot eksporta cenas, kuras paziņoja Horvātijas ražotājs, kas sadarbojās, un tas bija 29,3 %. Tā kā Horvātijā nav citu ražotāju eksportētāju, šis secinājums attiecas arī uz visu valsti kopumā.
6.5. Citas valstis, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi
(101)
Atbilstīgi Eurostat datiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes BCC importa apjoms, kā tas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 926/2009 (19) 1. panta 1. punktā, attiecīgajā periodā samazinājās par 80 %.
(102)
Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 20,5 % 2008. gadā līdz 3,1 % PIP laikā.
7. EKONOMISKAIS STĀVOKLIS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
(103)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomikas faktorus un indeksus, kas attiecās uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
7.1. Ievadpiezīmes
(104)
Tā kā attiecībā uz Savienības ražošanas nozari tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējumu vērtēja, pamatojoties gan uz informāciju, kas savākta visas Savienības ražošanas nozares līmenī, kura definēta 57. apsvērumā, gan uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
(105)
Izlases gadījumā noteiktus kaitējuma rādītājus (ražošanas apjomu, jaudu, darba ražīgumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un nodarbinātības līmeni) saskaņā ar izveidojušos praksi analizēja visai Savienības ražošanas nozarei kopumā, turpretī tos kaitējuma rādītājus, kas attiecās uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātiem, t. i., cenas, ražošanas izmaksas, rentabilitāti, algas, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, izvērtēja, pamatojoties uz šo izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī savākto informāciju.
7.2. Ar Savienības ražošanas nozari saistītie dati
a) Ražošanas apjoms
(106)
Laikā no 2008. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 16 %, t. i., no 3 479 266 tonnām līdz 2 917 325 tonnām. Pasaules ekonomikas lejupslīdes dēļ 2009. gadā ražošanas apjoms ievērojami samazinājās - par 43 %. Pieaugot pieprasījumam, 2010. gadā un PIP laikā tas atkal pieauga un no 2009. gada līdz PIP palielinājās par 27 %, bet 2008. gada līmenis netika sasniegts. Ražošanas apjoma izmaiņas notika līdzīgi patēriņa izmaiņām, bet tā samazinājums nebija tik liels kā patēriņa samazinājums Savienības tirgū, jo ražošanas apjomu ietekmē arī pieprasījums tirgos ārpus ES.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Ražošanas apjoms (tonnas)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indekss
100
57
77
84
b) Jauda un tās izmantošanas rādītāji
(107)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Ražošanas apjoms samazinājās par 16 %, tāpēc samazinājās arī jaudas izmantošanas rādītājs - no 80 % 2008. gadā līdz 67 % PIP. Tomēr būtiskākais kritums no 80 % līdz 45 % notika 2009. gadā, ko ietekmēja ražošanas apjoma samazināšanās. Jaudas izmantošana 2010. gadā un PIP laikā pakāpeniski pieauga.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Jauda
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indekss
100
101
100
101
Jaudas izmantojums
80 %
45 %
62 %
67 %
Indekss
100
56
77
83
c) Krājumi
(108)
Lielāko produkcijas daļu izgatavo pēc pasūtījuma. Tāpēc, kaut arī izlasē iekļauto ražotāju krājumi 2009. gadā ievējojami saruka, bet 2010. gadā un PIP laikā ar nelielām svārstībām pieauga gandrīz līdz 2008. gada līmenim, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā krājumi nav būtisks kaitējuma rādītājs.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Krājumi perioda beigās (tonnas)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indekss
100
78
101
98
d) Pārdošanas apjoms
(109)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū laikposmā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 21 %. Pēc samazināšanās 2009. gadā par 42 % pārdošanas apjoms līdz PIP pieauga par 21 procentpunktu. Šī tendence atbilst patēriņam Savienības tirgū, kas 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās par 48 % un pēc tam sāka pieaugt.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (tonnas)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indekss
100
58
73
79
e) Tirgus daļa
(110)
Savienības ražošanas nozare no 2008. gada līdz PIP pakāpeniski palielināja savu tirgus daļu. Šāds pieaugums galvenokārt notika to antidempinga pasākumu dēļ, kas kopš 2009. gada tiek piemēroti importam no Ķīnas Tautas Republikas. Turpmāk izklāstītie dati par tirgus daļu ir Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma daļa, kas pārdota gan saistītiem, gan nesaistītiem klientiem Savienībā, izsakot to kā procentuālo daļu no Savienības patēriņa.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Tirgus daļa
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indekss
100
112
120
121
f) Izaugsme
(111)
Laikposmā no 2008. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 34 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās tikai par 21 %. Tādējādi palielinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa, bet imports no Krievijas un Ukrainas šajā pašā laikā samazinājās par 0,6 %.
g) Nodarbinātība
(112)
Savienības ražošanas nodarbinātības līmenis laikposmā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 8 %. Kritums sākās 2009. gadā, turpinājās 2010. gadā, bet PIP laikā atkal pieauga par 11 % salīdzinājumā ar 2010. gadu. Tas parāda, ka Savienības ražošanas nozare spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Nodarbinātība
14 456
13 131
12 073
13 368
Indekss
100
91
84
92
h) Ražīgums
(113)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju uz pilnslodzes ekvivalentu (“PSE”) gadā, attiecīgajā periodā bija nepastāvīgs.
Savienības ražošanas nozare
2008
2009
2010
PIP
Ražīgums (tonnas uz darbinieku)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indekss
100
63
92
91
i) Dempinga starpības apmērs
(114)
Ņemot vērā kopējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm, faktiskā dempinga starpības apmēra ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7.3. Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem
a) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(115)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas laikposmā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 13 %. Cenas 2009. gadā nedaudz palielinājās, bet 2010. gadā kritās par 17 %. PIP laikā salīdzinājumā ar 2010. gadu cenas nedaudz pieauga. Šādas cenu izmaiņas ir saistītas ar to, ka 2008. gadā bija ļoti augsts pieprasījums un augstas izejvielu cenas, un tāpēc arī pārdošanas cenas bija augstākas. To ietekmi varēja just vēl 2009. gada pirmajā pusē. Sākot no 2009. gada otrās puses, pieprasījums ievērojami samazinājās un pēc tam, kad samazinājās izejvielu cenas, kritās arī cenas. PIP laikā cenu samazināšanās vairs nenotika.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Vienas vienības vidējā pārdošanas cena ES (EUR/tonna)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indekss
100
101
84
87
b) Algas
(116)
Laikposmā no 2008. gada līdz PIP vidējā alga uz PSE samazinājās par 12 %. Tomēr derīgus secinājumus nevar izdarīt.
c) Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
(117)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi BCC palielinājās par 24 %. Ieguldījumi bija ievērojami, un PIP laikā tie bija vairāk nekā EUR 100 miljoni. BCC ir kapitālietilpīga nozare, kurā konkurētspējas saglabāšanai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi ražošanas iekārtās. Izmeklēšanā noskaidrots, ka ieguldījumi tika izdarīti, lai saglabātu ražošanas jaudu pašreizējā līmenī, nevis lai palielinātu ražošanas apjomu. Tāpat konstatēts, ka izlasē iekļautajiem ražotājiem attiecīgajā periodā neradās grūtības ar kapitāla piesaisti.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indekss
100
110
122
124
d) Rentabilitāte Savienības tirgū
(118)
Kaut arī rentabilitāte attiecīgajā periodā kritās par 66 %, izlasē iekļautie ražotāji attiecīgajā periodā kopumā spēja gūt peļņu. Peļņa, kas tika gūta no 2008. gada līdz PIP, bija lielāka nekā pēdējā izmeklēšanā noteiktais 3 % peļņas mērķis. 2008. gadā tika gūta ļoti liela peļņa. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu rentabilitāte 2009. gadā un arī 2010. gadā samazinājās par 50 %, bet PIP laikā tā atkal pieauga par 35 % salīdzinājumā ar 2010. gadu un bija 6,6 %. Savienības ražošanas nozare spēja pielāgoties pieprasījuma kritumam ES, un pasaulē uzturētais pieprasījums palīdzēja izlasē iekļautajiem ražotājiem segt nemainīgās izmaksas. Rentabilitātes kritums pēc 2008. gada skaidrojams ar ekonomikas lejupslīdi, kuras ietekmē būtiski samazinājās pieprasījums, kritās cenas un ražošanas apjoms, kam bija negatīva ietekme uz ražošanas izmaksām.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Rentabilitāte Savienības tirgū (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indekss
100
49
25
34
e) Ienākumi no ieguldījumiem
(119)
Ienākumi no ieguldījumiem, kas izteikti kā kopējās BCC ražošanā gūtās peļņas procentuālā attiecība pret to aktīvu tīro uzskaites vērtību, kas tiešā vai netiešā veidā saistīti ar BCC ražošanu, visā attiecīgajā periodā kopumā atbilda rentabilitātes tendencei un saglabāja pozitīvu līmeni. Attiecīgajā periodā ienākumi no ieguldījumiem kritās par 80 %, bet PIP laikā atkal pieauga par 50 % salīdzinājumā ar 2010. gadu.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Ienākumi no ieguldījumiem (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indekss
100
23
13
20
f) Naudas plūsma
(120)
Naudas plūsmas stāvoklis laikā no 2008. gada līdz PIP ievērojami pasliktinājās, jo tā kritās par 93 %. Naudas plūsma neatjaunojās atbilstīgi rentabilitātes tendencei, ko var skaidrot ar amortizācijas izmaksām, kas šajā kapitālietilpīgajā nozarē parasti ir augstas.
Izlasē iekļautie ražotāji
2008
2009
2010
PIP
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indekss
100
74
10
7
g) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(121)
Lai gan iepriekš aplūkotie rādītāji liecina, ka Savienības ražošanas nozare izjuta ekonomikas lejupslīdi, jo samazinājās pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, tie arī norāda, ka Savienības ražošanas nozare pielāgoja savas ražošanas iekārtas, lai spētu veiksmīgāk darboties jaunajos ekonomikas apstākļos un spētu izmantot iespējas gan Savienības tirgos, gan tirgos ārpus Savienības, jo īpaši tajos segmentos, kur iespējams gūt lielu peļņas normu. Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa uzlabošanās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2006. gadā attiecībā uz importu no attiecīgajām valstīm un 2009. gadā attiecībā uz importu no Ķīnas Tautas Republikas liecina, ka pasākumi ir efektīvi un ka Savienības ražošanas nozare atguvās no iepriekšējā dempinga sekām, kaut arī 2008. gada rentabilitātes līmeni tā vairs nesasniedz.
7.4. Secinājums
(122)
Kaut arī patēriņš samazinājās par 34 %, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu, un ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma samazinājums nebija tik liels kā patēriņa samazinājums. Rentabilitātes ziņā Savienības ražošanas nozare visā attiecīgajā periodā bija rentabla. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei neradās būtisks kaitējums.
8. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(123)
Kā paskaidrots 69., 70., 77. un 78. apsvērumā, ražotāji eksportētāji Krievijā un Ukrainā var ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamo neizmantoto jaudu 1 750 000 tonnu apmērā, kas atbilst kopējam Savienības patēriņam. Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju kopējā jauda ir 5 500 000 tonnu. Tāpēc ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ienāks liels daudzums Krievijas un Ukrainas izcelsmes BCC, lai atgūtu spēkā esošo antidempinga maksājumu dēļ zaudēto tirgus daļu un palielinātu to.
(124)
Kā uzsvērts 95. apsvērumā, no Krievijas un Ukrainas importēto ražojumu cenas tika atzītas par zemām un samazinātām salīdzinājumā ar ES cenām. Visticamāk, šādas zemas cenas tiks noteiktas arī turpmāk. Kā jau minēts 80. apsvērumā, Ukrainas gadījumā cenas tiešām var pat vēl samazināties. Ļoti iespējams, ka šāda cenu dinamika apvienojumā ar minēto valstu eksportētāju spēju Savienības tirgum piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus samazinātu cenas Savienības tirgū, un tas negatīvi iespaidotu Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares finanšu rādītāji ir cieši saistīti ar cenu līmeni Savienības tirgū. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja Savienības ražošanas nozare saskartos ar palielinātu importa apjomu no Krievijas un Ukrainas par dempinga cenām, tas pasliktinātu pēdējā izmeklēšanā konstatēto finansiālo situāciju. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka, atceļot Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, visticamāk, kaitējums Savienības ražošanas nozarei atkārtotos.
(125)
Svarīgi atgādināt, ka antidempinga pasākumus noteica 2006. gadā, lai novērstu kaitējumu radošo dempingu, ko inter alia bija izraisījis imports no Horvātijas, Krievijas un Ukrainas. Tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no šiem pasākumiem, jo šo valstu tirgus daļu pārņēma zemo cenu imports no Ķīnas. Tas, protams, ierobežoja Savienības ražošanas nozares atgūšanos līdz brīdim, kad 2009. gadā attiecīgi pasākumi tika noteikti attiecībā uz Ķīnu. Tādēļ var secināt, ka Savienības ražošanas nozare vēl nav pilnībā atguvusies no iepriekšējā dempinga un to joprojām apdraud kaitējums, ko varētu radīt ievērojami importa apjomi par dempinga cenām Savienības tirgū.
(126)
Horvātijas gadījumā, kā norādīts 60. apsvērumā, vienīgā rūpnīca tiek pārdota, ražošana ir pilnībā izbeigta un, visticamāk, tuvākajā laikā netiks atsākta. Turklāt, ņemot vērā nenozīmīgo eksporta apjomu uz Savienību, pat tad, ja ražošana tuvākajā laikā tiktu atsākta, maz ticams, ka apjoms, ko var eksportēt uz Savienību, sasniegtu tādu apjomu kā agrāk.
(127)
Tādējādi, ņemot vērā nenozīmīgo eksportu attiecīgajā periodā un to, ka pēc PIP ražošana ir pilnībā izbeigta, tiek secināts, ka, atceļot pasākumus attiecībā uz Horvātijas izcelsmes importu, kaitējums Savienības ražošanas nozarei, visticamāk, neatkārtotos.
9. SAVIENĪBAS INTERESES
9.1. Ievads
(128)
Atbilstīgi pamatregulas 21. pantam tika pētīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz Krieviju un Ukrainu kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Būtu jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(129)
Pamatojoties uz to, tika analizēts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka pasākumu turpināšana attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
9.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(130)
Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvās izmaiņas attiecīgajā periodā. Proti, tas, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja savu tirgus daļu, ir stabils rādītājs tam, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi pielāgoties tirgus apstākļu izmaiņām. Turklāt Savienības ražošanas nozare saglabāja rentabilitāti visā attiecīgajā periodā.
(131)
Pamatoti ir gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare joprojām gūs labumu no šiem pasākumiem, ja tie tiks saglabāti. Pasākumu noteikšana dos Savienības ražošanas nozarei iespēju palielināt pārdošanas apjomu un peļņu, lai turpinātu izdarīt ieguldījumus ražošanas iekārtās. Ja pasākumus attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu nesaglabātu, iespējams, imports par dempinga cenām no šīm valstīm palielinātos un atkal radītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un tās finansiālā situācija pasliktinātos.
9.3. Importētāju intereses
(132)
Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka noteikto pasākumu ietekme uz importētājiem nebūtu būtiska. Kā minēts 18. apsvērumā, trīs importētāji atsūtīja aizpildītu anketu un pilnībā sadarbojās šajā izmeklēšanā. Tie norādīja, ka šo pasākumu dēļ cenas ir paaugstinājušās. Tomēr, tā kā izmeklēšanā atklāts, ka importētāji, kuri sadarbojās, BCC saņem no dažādiem piegādātājiem daudzās valstīs un ka cenas ir konkurētspējīgā līmenī, tad, turpinot pasākumus attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes importu, iespējamā ietekme būs ierobežota.
(133)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finanšu situāciju un ka pasākumu saglabāšana neradīs nevēlamu ietekmi uz tiem.
9.4. Lietotāju intereses
(134)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, šķiet, ka BCC ražošanas izmaksām ir samērā maza ietekme uz lietotājiem. BCC parasti ir lielu projektu daļa (katlu iekārtas, cauruļvadi, būves), kuros tās ir tikai ierobežota daļa. Tādējādi pasākumu turpināšanas iespējamā ietekme varētu būt nenozīmīga.
(135)
Komisija visiem zināmajiem lietotājiem izsūtīja anketas. Kā minēts 18. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens lietotājs. Tas norādīja, ka neizjūt pasākumu ietekmi, jo ir pieejami citi avoti un ar BCC nav saistīta būtiska daļa no tā ražošanas izmaksām. Šajā sakarā tika secināts, ka, ņemot vērā ar BCC saistīto izmaksu nebūtisko ietekmi uz lietotāju nozarēm un to, ka eksistē citi piegādes avoti, spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz lietotāju nozari.
9.5. Secinājums par Savienības interesēm
(136)
Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi pamatoti iemesli pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.
10. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(137)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties plānots ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu importu un šo pasākumu izbeigšanu attiecībā uz Horvātijas izcelsmes ražojumu importu. Pēc informēšanas šīm personām deva arī laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(138)
Viens Krievijas eksportētājs lūdza, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona, un šāda iespēja tika nodrošināta. Minētais eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kļūdaini secinājusi, ka tas izmeklēšanā nesadarbojās. Šis eksportētājs iesaistījās kā ieinteresētā persona un iesniedza Komisijai divus dokumentus, kuri galvenokārt bija saistīti ar kaitējumu un kurus Komisija attiecīgi ņēma vērā. Tomēr minētais eksportētājs neatbildēja uz AD anketu un nesniedza informāciju par savu eksporta cenu. Tāpēc Komisijai attiecībā uz Krieviju nebija citas iespējas kā vien aprēķināt normālo vērtību, izmantojot labākos pieejamos faktus. Šīs metodoloģijas izmantošanu minētais eksportētājs neapstrīdēja. Šādos apstākļos nevar uzskatīt, ka šis eksportētājs izmeklēšanā ir pilnībā sadarbojies.
(139)
Tāpat šis eksportētājs apgalvoja, ka izpaustā informācija bijusi neskaidra, pretrunīga un nepietiekami pamatota. Tomēr šis apgalvojums netika pamatots.
(140)
Vēl viens Krievijas eksportētājs apgalvoja, ka imports no Krievijas un imports no Ukrainas būtu jānošķir. Tomēr pēdējā izmeklēšanā imports no Krievijas un Ukrainas tika vērtēts kumulatīvi (kopā ar importu no Horvātijas). Attiecībā uz importu no Krievijas un Ukrainas aizvien tika izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punkta nosacījumi, tāpēc šā importa ietekme tika vērtēta kumulatīvi, kā izklāstīts 88. līdz 92. apsvērumā. Argumenti par labu metodoloģijas maiņai netika pausti.
(141)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis nav tāds, lai būtu pamats pasākumu turpināšanai, jo kaitējuma atkārtošanās ir maz ticama. Tomēr netika izteikti jauni argumenti, uz kuru pamata par kaitējuma atkārtošanos varētu izdarīt citādus secinājumus, nekā izklāstīts 123. līdz 127. apsvērumā.
(142)
Tāpat vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu ilgā darbība nav pamatota, un aicināja tos izbeigt. Šajā sakarā jāņem vērā, ka saistībā ar šo ražojumu grupu termiņbeigu pārskatīšana tiek veikta pirmo reizi. Pasākumi attiecībā uz šo ražojumu grupu ir spēkā tikai no 2006. gada, ko nevar uzskatīt par nepamatoti ilgu laiku. Jāatzīst, ka attiecībā uz importu no Krievijas pasākumi bija arī no 1997. gada līdz 2004. gadam un attiecībā uz importu no Horvātijas un Ukrainas - no 2000. gada līdz 2004. gadam, bet tos noteica daudz mazākai ražojumu grupai. Katrā ziņā šajā izmeklēšanā ir konstatēts, ka pamatregulas 11. panta 2. punkta nosacījumi attiecībā uz pasākumu turpināšanu ir izpildīti, un tas, ka pasākumi ir bijuši spēkā vairākus gadus, nav būtiski.
(143)
Visbeidzot, tika apgalvots, ka imports no Krievijas tiek vērtēts citādi nekā imports no Baltkrievijas un Horvātijas un to var uzskatīt par diskrimināciju. Šāds apgalvojums nav patiess, jo situācija attiecībā uz šīm valstīm ir pilnīgi atšķirīga. Sūdzība saistībā ar importu no Baltkrievijas tika atsaukta, un procedūra vēlāk tika izbeigta saskaņā ar pamatregulas (20) 9. panta 1. punktu. Pēc informācijas izpaušanas norādes, kas apliecinātu, ka minētās procedūras izbeigšana nav Savienības interesēs, netika saņemtas. Horvātijas gadījumā, kā izklāstīts 63. līdz 65. apsvērumā, ražošana ir izbeigta.
(144)
Tāpēc var secināt, ka netika saņemtas piezīmes, kuru dēļ iepriekš izklāstītie secinājumi būtu jāmaina.
(145)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu jāsaglabā spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro Krievijas un Ukrainas izcelsmes BCC importam. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Horvātijas, būtu jāizbeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ar oglekļa ekvivalenta vērtību (OEV), ne lielāku par 0,86 saskaņā ar Starptautiskā Metināšanas institūta (IIW) formulu un ķīmisko analīzi (21), un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (22) (Taric kodi 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 un 7304599320).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
(%)
Taric papildu kods
Krievija
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Visi pārējie uzņēmumi
35,8
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Visi pārējie uzņēmumi
25,7
A999
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
4. Ar šo tiek izbeigta pārskatīšanas procedūra attiecībā uz to Horvātijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā Metināšanas institūta (IIW) formulu un ķīmisko analīzi un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 26. jūnijā