РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 206/2012 НА КОМИСИЯТА
от 6 март 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и които са с голям потенциал за подобряване чрез проектиране на тяхното въздействие върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например за продукти в системи за отопление, вентилация и климатизация.
(3)
Комисията направи предварително проучване за анализиране на техническите, екологичните и икономическите аспекти на климатизаторите и вентилаторите за разхлаждане, които обикновено се използват в домакинствата и в малки търговски обекти. Проучването бе осъществено съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Основните екологични аспекти на обхванатите продукти, които за целите на настоящия регламент са определени като значими, са консумацията на енергия на етапа на ползване и нивото на звуковата мощност. Предварителното проучване определи също така възможните изтичания на хладилен агент като значим екологичен аспект, под формата на директни емисии на парникови газове, които представляват средно около 10-20 % от комбинираните преки и непреки емисии на парникови газове.
(5)
Както се вижда от предварителното проучване и бе потвърдено при оценката на въздействието, липсва информация за енергийната ефективност на вентилаторите за разхлаждане. Все пак, за да бъде осигурена важна информация на органите за надзор на пазара и да се осигури възможност за ефективно наблюдение на пазара за целите на определяне на минимални изисквания за енергийна ефективност в бъдеще, изискванията за продуктова информация за вентилаторите за разхлаждане ще гарантират, че данните за ефективността на уреда и използваният метод на измерване ще са ясно видими върху продукта. Освен това за разхлаждащите вентилатори са определени режими „в готовност“ и „изключен“.
(6)
Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 30 TWh в ЕС за 2005 г. Освен ако не се вземат конкретни мерки, годишната консумация на електроенергия се очаква да бъде 74 TWh през 2020 г. Предварителното проучване показа, че консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалена.
(7)
Предварителното проучване показва, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в част 1 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО, тъй като консумацията на електроенергия и нивото на звуковата мощност на климатизаторите на етапа на използване са най-значимите екологични аспекти.
(8)
Тъй като хладилните агенти са разгледани в Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно някои флуорирани парникови газове (2), в настоящия регламент не се формулират специфични изисквания за хладилните агенти. Съгласно изискванията за екопроектиране обаче се предлага премия с цел насочване на пазара към използването на хладилни агенти с намалено вредно въздействие върху околната среда. Премията ще доведе до по-ниски минимални изисквания за енергийна ефективност за уреди, в които се използват хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ).
(9)
Климатизаторите могат да бъдат част от системи, инсталирани в сгради. Националното законодателство, основаващо се на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 година относно енергийните характеристики на сградите (3), може да определя нови по-строги изисквания за енергийната ефективност на тези системи за климатизация при използване на изчислителните и измервателните методи, дефинирани в настоящия регламент по отношение на енергийната ефективност на климатизатора.
(10)
Значителна част от общата консумация на енергия от тези уреди може да се дължи на функции за режим „в готовност“ и режим „изключен“. За климатизатори, с изключение на двуканални и едноканални климатизатори, консумацията на електроенергия при тези функции е част от минималните изисквания за енергийните показатели и от метода за измерване на сезонната ефективност. Изискванията към режима „в готовност“ и режима „изключен“ за двуканални и едноканални климатизатори са определени въз основа на изискванията за екопроектиране от Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (4).
(11)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегирания регламент (ЕС) № 626/2011 на Комисията от 4 май 2011 година за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на климатизатори (5) да доведе до годишна икономия на електроенергия от 11 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който мерки не се предприемат.
(12)
Продуктите, които са предмет на настоящия регламент, следва да бъдат направени по-ефективни по отношение на консумацията на енергия чрез прилагане на рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които могат да намалят комбинираните разходи по закупуване и експлоатация на тези продукти.
(13)
Изискванията за екопроектиране не трябва да водят до влошаване от гледна точка на потребителя на функционалните възможности на продукта и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално, ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използване следва да свръхкомпенсират всякакви допълнителни въздействия върху околната среда през етапа на производство.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. Сроковете за въвеждане следва да се определят по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на продуктите на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(15)
Измерванията на съществените параметри на продуктите следва да бъдат извършвани чрез надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общоприетите измервателни методи на съвременно техническо равнище, включително посочените в хармонизирани стандарти, когато има такива, приети от европейските организации за стандартизация и изброени в приложение I към Директива 98/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 юли 1998 г. за изменение на Директива 98/34/ЕО за определяне на процедура за предоставяне на информация в областта на техническите стандарти и регламенти (6).
(16)
В съответствие с член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя приложимите процедури за оценка на съответствието.
(17)
С цел да бъдат улеснени проверките за съответствие, производителите следва да предоставят в техническата документация информацията, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася за изискванията, определени в настоящия регламент.
(18)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се въвеждат изисквания за екопроектиране по отношение на пусканите на пазара захранвани от електрическата мрежа климатизатори с номинална охладителна мощност ≤ 12 kW (или отоплителна, ако продуктът няма функция за охлаждане) и разхлаждащи вентилатори с входна електрическа мощност на вентилатора ≤ 125 W.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
a)
уреди, които работят с неелектрически източници на енергия;
б)
климатизатори, чиято кондензаторна страна или изпарителна страна или и двете не използват въздух като среда за пренасяне на топлината.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от член 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.
Освен това се прилагат и следните определения:
1.
„климатизатор“ е устройство, способно да охлажда или отоплява, или и двете, въздуха в помещения, като използва цикъл за сгъстяване на парите чрез електрически компресор, включително климатизатори, които осигуряват допълнителни функционални възможности като например изсушаване, пречистване на въздуха, вентилация или допълнително затопляне на въздуха чрез съпротивителни нагреватели, както и уреди, които могат да използват вода (воден кондензат, образуващ се от страната на изпарителя, или външно добавяна вода) за изпаряване от страната на кондензатора, при условие че устройството може да работи без използване на допълнителна вода, използвайки само въздух;
2.
„двуканален климатизатор“ означава климатизатор, в който, по време на охлаждане или отопление, входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва отвън в устройството по въздуховод и се отвежда навън (на открито) по втори въздуховод, и който е поставен изцяло в пространството, което се климатизира, близо до стена;
3.
„едноканален климатизатор“ означава климатизатор, в който по време на охлаждане или отопление входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва от пространството, в което се намира устройството, и се отвежда вън от това пространство;
4.
„номинална мощност“ (Prated) означава охладителната или отоплителната мощност на цикъла със сгъстяване на парите на устройството при стандартни условия на изпитване;
5.
„разхлаждащ вентилатор“ означава уред, предназначен основно за раздвижване на въздуха около или върху част от човешкото тяло за разхлаждане с цел личен комфорт, включително разхлаждащи вентилатори, които могат да изпълняват допълнителни функции, като например осветяване;
6.
„входна мощност“ (PF) означава входната електрическа мощност във ватове на разхлаждащ вентилатор, който работи с обявения максимален дебит на вентилатора, измерена при работещ механизъм за периодично насочване (ако/когато има такъв).
За целите на приложенията към настоящия регламент, в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане са формулирани в приложение I.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
От 1 януари 2013 г.:
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква а).
От 1 януари 2013 г.:
a)
климатизаторите, с изключение на едноканалните и двуканалните климатизатори, трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква б) и точка 3, букви а), б) и в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и г);
в)
разхлаждащите вентилатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и д).
От 1 януари 2014 г.:
a)
климатизаторите трябва да съответстват на изискванията за екопроектиране, указани в приложение I, точка 2, буква в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква г).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, посочени в приложение II.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или вътрешният проектен контрол, предвиден в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация трябва да съдържа резултатите от изчислението, посочено в приложение II към настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите-членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение III към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за съответствие с изискванията, изложени в приложение I към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение за наличните на пазара климатизатори с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение IV.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент, Комисията ще го преразгледа в светлината на техническия напредък и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. Преразглеждането ще оцени по-специално енергийната ефективност и изискванията за нивото на звуковата мощност, подхода за насърчаване на използването на хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ) и обхвата на регламента за климатизатори, както и възможни промени в пазарния дял на видовете уреди, включително климатизатори с номинална мощност над 12 kW. При преразглеждането ще се оцени също така целесъобразността на изискванията за режима „в готовност“ и режима „изключен“, метода за сезонно изчисление и измерване, включително съображения за разработване на евентуален метод за сезонно изчисление и измерване за всички разглеждани климатозитори в сезоните на охлаждане и отопление.
Член 8
Влизане в сила и прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила на 20-ия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 март 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 206/2012
(2012. gada 6. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuru pārdošanas un tirdzniecības apjoms ir ievērojams, kuriem ir ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi iespējams būtiski samazināt bez pārmērīgām izmaksām, veicot konstruktīvus uzlabojumus.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš tādus īstenošanas pasākumus, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, ražojumiem sildīšanas, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmās.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, lai analizētu mājsaimniecībās un nelielos tirdzniecības uzņēmumos parasti izmantotu gaisa kondicionētāju un komforta ventilatoru tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.
(4)
Attiecīgo ražojumu galvenie vides aspekti, kuri konstatēti kā būtiski šīs regulas vajadzībām, ir enerģijas patēriņš lietošanas posmā un akustiskās jaudas līmenis. Priekšizpētē noskaidrojās arī, ka būtisks vides aspekts ir aukstumaģenta iespējama noplūde tiešu siltumnīcefekta gāzu emisiju veidā, radot vidēji 10-20 % no kopējām tiešajām un netiešajām siltumnīcefekta gāzu emisijām.
(5)
Kā noskaidrots priekšzpētē un apstiprinājies ietekmes novērtējumā, trūkst informācijas par komforta ventilatoru efektivitāti. Tomēr, lai sniegtu tirgus uzraudzības iestādēm svarīgu informāciju un ļautu tām veikt tirgus efektīvu monitoringu nolūkā nākotnē noteikt minimālās energoefektivitātes prasības, prasības norādīt komforta ventilatoriem informāciju par ražojumu ļaus panākt, ka iekārtas efektivitāte un izmantotā mērījumu metode uz ražojuma ir norādīta labi redzamā veidā. Turklāt komforta ventilatoriem tiek noteiktas gaidstāves un izslēgta režīma prasības.
(6)
Aplēsts, ka to ražojumu elektroenerģijas patēriņš, uz kuriem attiecas šī regula, Eiropas Savienībā 2005. gadā ir bijis 30 TWh. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, paredzams, ka elektroenerģijas patēriņš 2020. gadā paaugstināsies līdz 74 TWh gadā. Priekšizpēte liecina, ka iespējams ievērojami samazināt elektroenerģijas patēriņu ražojumiem, uz kuru attiecas šī regula.
(7)
Priekšizpēte liecina, ka nav vajadzīgas prasības attiecībā uz citiem ekodizaina parametriem, kas minēti I pielikuma 1. daļā Direktīvā 2009/125/EK, jo svarīgākais vides aspekts ir gaisa kondicionētāju elektroenerģijas patēriņš un akustiskās jaudas līmenis lietošanas posmā.
(8)
Tā kā uz aukstumaģentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (2), šajā regulā nekādas īpašas prasības attiecībā uz aukstumaģentiem nav noteiktas. Tomēr saskaņā ar ekodizaina prasībām ir ierosināti veicināšanas pasākumi, lai virzītu tirgu uz tādu aukstumaģentu izmantošanu, kuriem ir mazāka kaitīgā ietekme uz vidi. Minētie veicināšanas pasākumi nozīmēs zemākas minimālās energoefektivitātes prasības iekārtām, kurās izmanto zema globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aukstumaģentus.
(9)
Gaisa kondicionētāji var būt ēkās uzstādītu sistēmu daļa. Valstu tiesību aktos, kas cita starpā balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (3), var būt noteiktas jaunas, stingrākas prasības attiecībā uz šādām gaisa kondicionēšanas sistēmām, izmantojot aprēķinu un mērījumu metodes, kas attiecībā uz gaisa kondicionētāja efektivitāti noteiktas šajā regulā.
(10)
Gaidstāves un izslēgta režīma funkcijas var patērēt ievērojamu daļu no šādu iekārtu kopējā enerģijas patēriņa. Gaisa kondicionētājiem, izņemot divkanālu un vienkanāla gaisa kondicionētājus, šo funkciju enerģijas patēriņš ir daļa no minimālajām energopatēriņa prasībām un sezonas efektivitātes mērījumu metodes. Prasības divkanālu un vienkanāla gaisa kondicionētājiem gaidstāves un izslēgtā režīmā ir noteiktas, pamatojoties uz ekodizaina prasībām Komisijas Regulā (EK) Nr. 1275/2008 (4).
(11)
Sagaidāms, ka ekodizaina prasības, kas noteiktas šajā Regulā un Komisijas 2011. gada 4. maija Deleģētajā regulā (ES) Nr. 626/2011, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz gaisa kondicionētāju energomarķējumu (5), ļaus līdz 2020. gadam gadā ietaupīt 11 TWh salīdzinājumā ar situāciju, ja nekādi pasākumi netiktu veikti.
(12)
Jāuzlabo to ražojumu energoefektivitāte, uz kuriem attiecas šī regula, šajā nolūkā izmantojot esošas nepatentētas, izmaksu ziņā efektīvas tehnoloģijas, ar kurām iespējams samazināt šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.
(13)
Ekodizaina prasības nedrīkst ietekmēt ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa un nelabvēlīgi ietekmēt veselību, drošību vai vidi. Jo īpaši - ieguvumam no mazāka elektroenerģijas patēriņa ražojuma lietošanas posmā ir jābūt lielākam nekā tā ražošanas laikā radītā iespējamā papildu ietekme uz vidi.
(14)
Ekodizaina prasības jāievieš pakāpeniski, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika mainīt to ražojumu konstrukciju, uz kuriem attiecas šī regula. Šis laikposms ir jānosaka tā, lai nepasliktinātu tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti un ņemtu vērā ietekmi uz galalietotāju un ražotāju izmaksām, jo īpaši uz mazo un vidējo uzņēmumu izmaksām, vienlaikus nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.
(15)
Ražojumu attiecīgo parametru mērījumi jāveic, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi ir pieejami, harmonizētos standartus, ko pieņēmušas Eiropas standartizācijas organizācijas, kuras norādītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 20. jūnija Direktīvā 98/48/EK, ar kuru groza Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (6).
(16)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu ar šo regulu nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(17)
Atbilstības pārbaužu vienkāršošanai ražotājiem jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā norādītā informācija, ciktāl šī informācija attiecināma uz šajā regulā ietvertajām prasībām.
(18)
Papildus šajā regulā noteiktajām juridiski saistošajām prasībām jānosaka arī labāko pieejamo tehnoloģiju indikatīvie kritēriji, lai nodrošinātu, ka informācija par šajā regulā aplūkoto ražojumu ekoloģiskajiem rādītājiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.
(19)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu nosaka ekodizaina prasības tādu no elektrotīkla darbināmu elektrisku gaisa kondicionētāju laišanai tirgū, kuru nominālā dzesēšanas jauda vai sildīšanas jauda, ja ražojumam nav dzesēšanas funkcijas, ≤ 12 kW, un tādu komforta ventilatoru laišanai tirgū, kuru ieejas jauda ≤ 125 W.
2. Šī regula neattiecas uz:
a)
iekārtām, kurās izmantoti neelektriski enerģijas avoti;
b)
gaisa kondicionētājiem, kuros kā siltumnesējs kondensatora pusē vai iztvaicētāja pusē, vai abās netiek izmantots gaiss.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktās definīcijas.
Papildus izmanto šādas definīcijas:
1.
“gaisa kondicionētājs” ir ierīce ar elektriskās piedziņas kompresoru, ar kuru iespējams dzesēt un/vai sildīt telpas gaisu, izmantojot tvaika kompresijas ciklu, tostarp gaisa kondicionētāji ar papildu funkcijām, piemēram, gaisa sausināšanas, gaisa attīrīšanas, ventilēšanas vai gaisa papildu sildīšanas funkciju, izmantojot kontaktsildīšanu, un ierīces, kuru kondensatora dzesēšanai var izmantot ūdeni (vai nu kondensātu, kas rodas iztvaicētājā, vai ārēji pievadītu ūdeni), ar noteikumu, ka ierīce spēj darboties arī bez papildu ūdens pievadīšanas, izmantojot tikai gaisu;
2.
“divkanālu gaisa kondicionētājs” ir gaisa kondicionētājs, kas pilnīgi novietots netālu no sienas tās telpas iekšpusē, kur kondicionē gaisu, un kam dzesēšanas vai sildīšanas laikā kondensatora vai iztvaicētāja ieplūdes gaisu pievada no ārvides pa vienu kanālu un izvada ārvidē pa otru kanālu;
3.
“vienkanāla kondicionētājs” ir gaisa kondicionētājs, kam dzesēšanas vai sildīšanas laikā kondensatora vai iztvaicētāja ieplūdes gaisu pievada no telpas, kurā ierīce atrodas, un izvada ārpus šīs telpas;
4.
“nominālā jauda” (Prated) ir ražotāja deklarētā tvaika kompresijas cikla dzesēšanas vai sildīšanas jauda, ja ierīcei nav dzesēšanas funkcijas, pie nominālajiem standartapstākļiem;
5.
“komforta ventilators” ir ierīce, kuras galvenā funkcija ir personas komfortam radīt gaisa plūsmu ap cilvēka ķermeni vai kādu tā daļu, tostarp komforta ventilatori ar papildu funkcijām, piemēram apgaismojumu;
6.
“ventilatora ieejas jauda” (PF) ir komforta ventilatora elektriskā ieejas jauda vatos (W), kad tas darbojas deklarētajā maksimālas plūsmas režīmā un ir iedarbināts oscilācijas mehānisms (ja/kad tāds ir).
Papildu definīcijas pielikumos izmantotajiem terminiem ir iekļautas I pielikumā.
3. pants
Ekodizaina prasības un termiņi
1. Ekodizaina prasības gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem ir noteiktas I pielikumā.
2. Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:
No 2013. gada 1. janvāra:
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.a punktā noteiktajām prasībām.
No 2013. gada 1. janvāra:
a)
gaisa kondicionētāji, izņemot vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētājus, atbilst prasībām, kas norādītas I pielikuma 2.b punktā un 3.a, 3.b un 3.c punktā;
b)
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 3.a, 3.b un 3.d punktā noteiktajām prasībām;
c)
komforta ventilatori atbilst I pielikuma 3.a, 3.b un 3.e punktā noteiktajām prasībām.
No 2014. gada 1. janvāra:
a)
gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.c punktā norādītajām ekodizaina prasībām;
b)
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.d punktā noteiktajām prasībām.
3. Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar II pielikumā noteiktajām prasībām.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.
2. Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikumā noteikto aprēķinu rezultātus.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes attiecībā uz šīs regulas I pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes piemēro šīs regulas III pielikumā izklāstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Šīs regulas IV pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem gaisa kondicionētājiem ar labākajiem raksturlielumiem.
7. pants
Pārskatīšana
Komisija, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, pārskata šo regulu un pārskatīšanas rezultātus iesniedz Ekodizaina apspriežu forumam ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārskatīšanā jo īpaši novērtē efektivitātes un akustiskās jaudas līmeņa prasības, metodes zema globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aukstumaģentu izmantošanas veicināšanai, un gaisa kondicionētāju regulas jomu un iespējamas ierīču tipu tirgus daļas izmaiņas, arī gaisa kondicionētājiem ar nominālo jaudu, kas ir lielāka par 12 kW. Veicot pārskatīšanu, novērtē arī gaidstāves un izslēgta režīma prasību un sezonas aprēķina un mērījumu metodes piemērotību, tostarp apsver iespēju izstrādāt sezonas aprēķinu un mērījumu metodi dzesēšanas un sildīšanas sezonām visiem gaisa kondicionētājiem, uz kuriem regula attiecas.
8. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 6. martā