РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 917/2011
(2011. gada 12. septembris),
ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 258/2011 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna”) izcelsmes keramikas flīžu importam.
(2)
Lai labotu dažas tipogrāfiskas kļūdas, jo īpaši dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju nosaukumus, kas pagaidu regulas I pielikumā bija norādīti kļūdaini, 2011. gada 31. maijā tika publicēts kļūdu labojums (3).
(3)
Pēc tam, kad bija pārbaudītas dažas prasības, kas tika saņemtas pēc kļūdu labojuma publicēšanas, kuras tika atzītas par pamatotām, tika konstatēts, ka daži citi nosaukumi ir norādīti kļūdaini. Pareizie visu to uzņēmumu nosaukumi, kam piemēro vidējo svērto maksājumu, ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā.
(4)
Jāatgādina, ka procedūra tika uzsākta, pamatojoties uz sūdzību, ko Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 30 % - no keramikas flīžu kopējās produkcijas Savienībā. Kā minēts pagaidu regulas 24. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz kaitējuma novērtējumam būtiskajām tendencēm Komisija analizēja datus par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(5)
Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts piemērot pagaidu pasākumus (“pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus apsvērumus, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām, un uzklausīšanas amatpersona uzklausīja personas pēc divu ieinteresēto personu pieprasījuma.
(6)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem.
(7)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Ķīnas izcelsmes keramikas flīžu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kas tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tām tika atvēlēts laikposms argumentu iesniegšanai pēc šīs informācijas paziņošanas.
(8)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. Procedūrā iesaistītās personas
3.1. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase
(9)
Ražotāju eksportētāju izlasē tika iekļauta pieteikumu iesniedzēju uzņēmumu “grupa”, jo abi grupā iekļautie ražotāji pēc to kopējā eksporta apjoma bija uzskatāmi par apjoma ziņā trešo lielāko eksportētāju uz Savienības tirgu. Šie uzņēmumi atsaucās uz attiecībām, kuras paredz 143. panta 1. punkta b) apakšpunkts Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4); minētais apakšpunkts nosaka, ka puses uzskata par savstarpēji saistītām, ja “personas ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri”. Izmeklēšanā vēlāk tika konstatēts, ka minētie uzņēmumi nav savstarpēji saistīti šādā nozīmē, un, kā minēts pagaidu regulas 35. apsvērumā, šos abus ražotājus uzskatīja par atsevišķiem uzņēmumiem.
(10)
Vairāki ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka šos uzņēmumus vajadzētu izslēgt no izlases, jo tie ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Šie ražotāji arī apgalvoja, ka tādējādi vidējo svērto dempinga starpību vajadzētu aprēķināt, neņemot vērā abus izlasē iekļautos uzņēmumus.
(11)
Šajā saistībā jānorāda, ka informāciju, ko šīs personas sniedza pirms atlases, uzskatīja par pietiekamu, lai tos uzskatītu par savstarpēji saistītiem, un, ņemot vērā to kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienības tirgu, tie tika iekļauti izlasē. Pēc pārbaudes vizītēm uz vietas abu šo minēto uzņēmumu telpās to savstarpējās attiecības tika izvērtētas sīkāk. Pārbaudīja informāciju, ko uzņēmumi sniedza, pamatojot savu apgalvojumu, ka tie ir savstarpēji saistīti, bet atzina par nepietiekamu, lai tos uzskatītu par savstarpēji saistītiem, atšķirībā no uzņēmumu viedokļa šajā jautājumā. Attiecīgi tika secināts, ka šos uzņēmumus nevar uzskatīt par savstarpēji saistītiem Regulas (EEK) Nr. 2454/93 143. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tā kā uzņēmumi sadarbojās izmeklēšanā, sniedzot informāciju par savām savstarpējām attiecībām, tiek uzskatīts, ka nav pamata tos izslēgt no izlases. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
(12)
Turklāt, pat pieņemot, ka, iekļaujot izlasē citus uzņēmumus izmeklēšanas laikā, eksporta apjoma īpatsvars uz Savienības tirgu IP aptvertajā periodā būtu ievērojami lielāks, būtu bijis sarežģīti pieejamā termiņā izvērtēt jebkādus no jauna izvēlētus uzņēmumus. Tāpēc, kaut arī ir secināts, ka šie uzņēmumi nav savstarpēji saistīti, izlase joprojām atbilst pamatregulā paredzētajiem kritērijiem. Visbeidzot, jānorāda, ka nebija pierādījumu, ka uzņēmumi ir apzināti apgalvojuši, ka ir savstarpēji saistīti, lai tos iekļautu izlasē.
(13)
Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 5. un 6. apsvērums.
3.2. Savienības ražotāju atlase
(14)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka neviens no Savienības ražotājiem, kas uztur sūdzību, nav iesniedzis atbildes uz atlases jautājumiem un ka tāpēc minētie ražotāji būtu jāuzskata par tādiem, kas nesadarbojas procedūrā. Pēc galīgās informācijas paziņošanas šis arguments joprojām tika uzturēts.
(15)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbilžu trūkums uz atlases jautājumiem liecina, ka Savienības ražotāji, kas uztur sūdzību, nesadarbojās, jāatgādina, ka CET bija visu sūdzības iesniedzēju uzņēmumu juridiskā pārstāve. Pēc pieprasījuma CET sūdzības iesniedzēju vārdā arī iesniedza papildinformāciju par datiem, kas attiecas uz IP. Kā sīkāk izklāstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, informācija izlases veidošanas nolūkiem tika prasīta tikai par tiem uzņēmumiem, kas vēl nebija snieguši visu vajadzīgo informāciju. No tā izriet, ka sūdzību iesniegušie ražotāji pilnībā sadarbojās, jo tie bija iesnieguši visu vajadzīgo informāciju sūdzības iesniegšanas posmā un vajadzīgos atjauninājumus attiecībā uz IP datiem to vārdā iesniedza to juridiskais pārstāvis izmeklēšanas posmā.
(16)
Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares iedalīšana dažādos segmentos un atlases ģeogrāfiskais aptvērums nozīmē, ka tas nav statistiski derīgs. Šajā ziņā jāatgādina, ka Savienības keramikas flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota - tajā darbojas vairāk nekā 500 ražotāju. Tika arī secināts, ka ražošanas nozare ir pārstāvēta visos trīs tās segmentos, t. i., lielo, vidējo un mazo uzņēmumu segmentā. Lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav noteicošie kaitējuma analīzē un ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kas kopā pārstāv lielāko Savienības produkcijas daļu, tika nolemts, ka izlasē vajadzētu būt pārstāvētiem visiem nozares segmentiem (t. i., mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem). Katrā no segmentiem tika izvēlēti vislielākie uzņēmumi ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta ģeogrāfiskā reprezentativitāte.
(17)
Viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija nav pierādījusi, ka pēc tam, kad no atlasīto uzņēmumu saraksta tika svītrots Polijas ražotājs, izlase joprojām ir reprezentatīva, un arī norādīja, ka izlase jebkurā gadījumā ir nepietiekami reprezentatīva no Savienības tirgū notiekošās pārdošanas apjomu viedokļa.
(18)
Ir tiesa, ka viens Polijas ražotājs nolēma pārtraukt sadarbību un tāpēc tas bija jāizslēdz no izlases. Tomēr izlasei, lai tā būtu reprezentatīva, nav katrā ziņā jāatspoguļo ražotāju dalībvalstu precīzs ģeogrāfiskais sadalījums un īpatsvars. Tā kā ģeogrāfiskais sadalījums ir tikai viens no faktoriem, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu reprezentativitāti, šāda pieeja būtu praktiski neiespējama no administratīvā viedokļa. Ir pietiekami, ka izlase kopumā atspoguļo lielāko iesaistīto ražotājvalstu īpatsvaru. Vērtējot pēc šā kritērija, tika secināts, ka Polijas uzņēmuma izslēgšana no izlases neietekmē izlases vispārējo reprezentativitāti. Pamatojoties uz minēto, tiek apstiprināts, ka Savienības ražotāju izlase bija pietiekami reprezentatīva pamatregulas 17. panta nozīmē.
(19)
Attiecībā uz apgalvojumu par izlases vispārējo reprezentativitāti jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozares lielās sadrumstalotības dēļ ir nenovēršami, ka izlasē iekļautie uzņēmumi pārstāv salīdzinoši nelielu daļu no Savienības produkcijas kopējā apjoma. Jebkurā gadījumā pamatregulas 17. pantā ir noteikts, ka izmeklēšanu var ierobežot vai nu līdz statistiski derīgai izlasei, vai arī līdz vislielākajam pārstāvēto preču, pārdošanas vai eksporta apjomam, kādu ir iespējams pieņemami izpētīt, tomēr minētajā pantā nav noteikts konkrēts šāda reprezentatīvā apjoma līmeņa slieksnis. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka atlasīto paraugu izlase bija reprezentatīva pamatregulas 17. panta nozīmē.
(20)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija izlasē nav iekļāvusi Savienības ražotājus, kas piedāvā zemas pārdošanas cenas un atrodas tādās valstīs kā Polija un Čehija, tāpēc šādi veidota izlase nav reprezentatīva attiecībā uz Savienības ražotāju vidējām pārdošanas cenām.
(21)
Atbildot uz minēto apgalvojumu, Komisija konstatēja, ka izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju vidējās pārdošanas cenas ir tādā pašā diapazonā kā vidējās pārdošanas cenas, kas ietvertas publiski pieejamā statistikā. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots 125. apsvērumā, izmeklēšanā tika pierādīts, ka, pat ņemot vērā publiski pieejamās cenas attiecībā uz minētajām valstīm, galīgie konstatējumi būtiski nemainītos.
(22)
Vairākas personas iesniedza piezīmes par metodoloģiju, kas izmantota Savienības ražošanas nozares pārstāvju atlasei, salīdzinājumā ar Ķīnas eksportētāju atlasi, kura veikta, pamatojoties tikai uz eksporta apjomu.
(23)
Attiecībā uz atšķirīgo metodoloģiju, kas izmantota Savienības ražotāju atlasei, no vienas puses, un Ķīnas ražotāju eksportētāju parauga atlasei, no otras puses, būtu jānorāda, ka metodoloģija tika izmantota saskaņā ar atlases uzdevuma mērķiem. Attiecībā uz Savienības ražošanas nozari Komisijai bija jānovērtē stāvoklis visā nozarē, un tāpēc tika izvēlēti kritēriji, kas nodrošinātu maksimālu visas nozares reprezentativitāti. Attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika uzskatīts par atbilstošu izvēlēties atlasi pēc vislielākā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma, un tāpēc tika atlasīti vislielākie eksportētāji. Tāpat būtu jānorāda, ka pamatregulas 17. pants neparedz pienākumu abus paraugus atlasīt pēc vienādiem kritērijiem. Turklāt šajā gadījumā pirms Ķīnas ražotāju eksportētāju atlases pabeigšanas sadarbībā iesaistītajām personām Ķīnā, kā arī Ķīnas iestādēm tika dota iespēja iesniegt piezīmes par ierosināto atlasi. Tika saņemtas piezīmes par atlases sastāvu, bet ne par tās reprezentativitāti.
(24)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas kāda importētāju apvienība apgalvoja, ka pamatregulas 17. pants ir jāsaprot tā, ka Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atlase būtu jāveic pēc vieniem un tiem pašiem kritērijiem. Vairākas Ķīnas ieinteresētās personas pēc galīgās informācijas paziņošanas turpināja apgalvot, ka attiecīgo atlašu veidošanā ir notikusi diskriminācija starp Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem.
(25)
Atbildot uz apgalvojumu, kas tika izvirzīts pēc galīgās informācijas paziņošanas, proti, ka Savienības ražotāju un ražotāju eksportētāju atlasē būtu jāpiemēro vieni un tie paši kritēriji, 23. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka šo atlasi ir pieļaujams veikt pēc atšķirīgiem kritērijiem. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
(26)
Attiecībā uz faktu, ka netika saņemtas piezīmes par atlases reprezentativitāti, kā minēts 23. apsvērumā, šīs personas apgalvoja, ka atlases laikā Ķīnas ieinteresētās personas nebija informētas, ka atlases veidošanai tika izmantoti atšķirīgi kritēriji, un tāpēc tās nevarēja iesniegt piezīmes par šo faktu.
(27)
Attiecībā uz to, ka Ķīnas ieinteresētās personas nebija informētas par atšķirīgajiem kritērijiem, kas izmantoti atlasē, ir jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu standarta prakse ir apspriesties ar ieinteresētajām personām par tās ierosinātās atlases sastāvu, kura atbilst šo personu kategorijai, piemēram, apspriedes ar ražotājiem eksportētājiem notiek tikai par ražotājiem eksportētājiem, ko ierosināts iekļaut atlasē. Šādos apstākļos šo personu apgalvojums attiecībā uz nespēju atlases veidošanas laikā iesniegt piezīmes par atšķirīgajiem atlases kritērijiem, kas izmantoti dažādām atlasēm, netiek ņemts vērā.
(28)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka, ņemot vērā atšķirīgus segmentus, veicot atlasi, Komisija ir pārkāpusi pamatregulas 4. panta 1. punktu, kas nosaka, ka analīze būtu jāveic par Savienības ražošanas nozari kopumā, nevis par atsevišķām uzņēmumu grupām vai veidiem.
(29)
Apgalvojumam, ka atlases iedalīšana trīs segmentos ir pretrunā pamatregulas 4. panta 1. punktam, nevar piekrist. Kā var secināt no 23. apsvēruma, izveidotajā atlasē bija pārstāvēta visa Savienības ražošanas nozare, nevis tikai atsevišķa uzņēmumu grupa, kā to apgalvo attiecīgā persona. Turklāt pamatregulas 17. panta 1. punkts jo īpaši atļauj veikt atlasi, lai noteiktu kaitējumu. Tāpēc šis apgalvojums bija nepamatots un tika noraidīts.
(30)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas tā pati ieinteresētā persona apstrīdēja faktu, ka atlases veikšanā ir ņemts vērā ģeogrāfiskais sadalījums, apgalvojot, ka Savienība ir vienots tirgus un ka saskaņā ar 17. panta 1. punktu atlasi var veikt, tikai pamatojoties uz vislielāko pārstāvēto apjomu.
(31)
Attiecībā uz apgalvojumu par ģeogrāfiskā sadalījuma kritērija izmantošanu jānorāda, ka šī nozare ir sadrumstalota nozare un ka, lai novērtētu izvēlēto uzņēmumu reprezentativitāti, izmanto ražotāju ģeogrāfisko sadalījumu pa dalībvalstīm, lai atspoguļotu dažādās situācijas, kādas var būt Savienībā. Atlase aptver dalībvalstis, kurās saražo apmēram 90 % no Savienības produkcijas; pēc Polijas uzņēmuma izslēgšanas šis rādītājs joprojām saglabājās augsts, proti, apmēram 80 %. Tādējādi Komisijas izmantotā metodoloģija nodrošināja, ka atlasē tiek pārstāvēta Savienības ražošanas nozare kopumā un ka tā atbilst pamatregulas 17. panta 1. punktam. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
(32)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju atlasē ir izvēlēti tikai vidējie un mazie uzņēmumi, kam esot augstākas izmaksas un cenas nekā lielajiem Ķīnas uzņēmumiem.
(33)
Šis arguments netika pamatots ar pierādījumiem. Jānorāda, ka atlasē tika iekļauti uzņēmumi no visiem segmentiem. Turklāt izmaksas var ietekmēt arī citi faktori, nevis tikai uzņēmuma lielums, piemēram, izejvielu izmaksas, nolietojums vai jaudas izmantojums.
4. Ieinteresēto personu tiesības
4.1. Sūdzības iesniedzēju nosaukumu un sūdzību uzturošo uzņēmumu nosaukumu konfidencialitāte
(34)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka tas, ka nav informācijas par sūdzības iesniedzēja identitāti, liedz ieinteresētajām personām pilnībā īstenot to aizstāvības tiesības. Tika arī apgalvots, ka prasība pēc anonimitātes ir nepamatota, jo daži ražotāji nav prasījuši neizpaust to nosaukumu.
(35)
Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka nebija pamata atzīt nosaukuma konfidencialitāti vairumam uzņēmumu, kas iesniedza sūdzību un to atbalsta. Minētā persona jo īpaši norādīja, ka lietas dokumentos, ko varēja pārbaudīt ieinteresētās personas, nebija iekļauti pierādījumi, kuri pamatotu prasības pēc konfidencialitātes. Tā arī apgalvoja, ka informācijas trūkums par atlasīto uzņēmumu identitāti ir liedzis citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes par mikrorādītāju novērtējuma pareizību.
(36)
Atbildot uz galīgās informācijas paziņošanu, tā pati persona apšaubīja, vai visi atlasīto ražotāju saistītie uzņēmumi ir iesnieguši atbildes uz anketas jautājumiem.
(37)
Jāatgādina, ka pamatregulas 19. pants ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju gadījumos, kad tās izpaušana nodrošinātu ievērojamas priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai personu, no kuras minētā persona ieguvusi šādu informāciju. Vairākums sūdzības iesniedzēju vēlējās, lai to identitāte paliktu konfidenciāla, un iesniedza pietiekamus pierādījumus, ka pastāv ievērojama pretpasākumu iespējamība, kas cita starpā izpaužas zaudēta noieta veidā gadījumā, ja to nosaukumi tiktu izpausti. Komisijas dienesti attiecīgi pieņēma šo uzņēmumu prasību.
(38)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka daži uzņēmumi nav prasījuši, lai tiktu saglabāta to nosaukumu konfidencialitāte, jānorāda, ka šis fakts neietekmē citu uzņēmumu tiesības pieprasīt šādu konfidencialitāti, ja tiek norādīts pietiekams pamatojums. Šādas prasības tika izvērtētas katrā gadījumā atsevišķi, un tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.
(39)
Attiecībā uz to, vai visi atlasīto Savienības ražotāju saistītie uzņēmumi ir iesnieguši atbildes uz anketas jautājumiem, jānorāda, ka principā atbilžu nesaņemšana no kāda saistītā Savienības ražotāja nenozīmē, ka tas liegtu Komisijai izdarīt ticamus secinājumus par kaitējumu, ar nosacījumu, ka saņemtās atbildes uz anketas jautājumiem ir iespējams pārbaudīt. Tas jo īpaši attiecas uz gadījumu, kad saistītie uzņēmumi ir atsevišķas juridiskas personas ar atsevišķu grāmatvedību.
5. Izmeklēšanas joma. Turcijas importa iekļaušana
(40)
Viena persona, kas pārstāvēja ražotāju eksportētāju intereses, apgalvoja, ka šīs izmeklēšanas jomā vajadzēja iekļaut attiecīgā ražojuma importu no Turcijas.
(41)
Attiecībā uz to, ka sūdzībā netika iekļauts Turcijas izcelsmes imports, būtu jānorāda, ka uzsākšanas posmā nebija pietiekamu pierādījumu par šīs valsts importa dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, lai pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu pret šādu importu. Tāpēc apgalvojums, ka izmeklēšanas jomā vajadzēja iekļaut Turciju, tiek noraidīts.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(42)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka ir mainīti KN kodi, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu un ir ietverti regulā, ar kuru nosaka pagaidu pasākumus, salīdzinājumā ar kodiem, kas norādīti paziņojumā par procedūras sākšanu, un interesējās par šo atšķirību iemesliem un to, vai šādas izmaiņas nozīmē arī to, ka ir mainījies aptverto ražojumu klāsts.
(43)
Šajā saistībā tiek uzsvērts, ka atšķirības starp KN kodiem, kas norādīti regulā, ar kuru nosaka pagaidu pasākumus, un kodiem, kas minēti paziņojumā par procedūras sākšanu, nav saistītas ar ražojumu definīcijas vai izmeklēšanas jomas izmaiņām. Grozījumi nemaina aptvertos flīžu veidus, bet tikai attiecas uz nepieciešamību ņemt vērā vispārējās izmaiņas Kombinētajā nomenklatūrā, kas paredzētas Komisijas Regulā (ES) Nr. 861/2010 (5), kas stājās spēkā 2011. gada 1. janvārī.
(44)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no aptverto ražojumu klāsta izslēdz konkrētas keramikas mozaīkas. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka, nosakot pasākumus, šī attiecīgā ražojuma kategorija zaudētu konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem ražojumiem, ar kuriem to var aizvietot, un ka jebkurā gadījumā šajā konkrētajā segmentā nenotiek dempings.
(45)
Attiecībā uz šo prasību izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, tā kā keramikas mozaīkām un cita veida keramikas flīzēm ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības, ražojumu klāsta pārskatīšana nav pamatota. Attiecībā uz dempinga nepastāvēšanu šajā segmentā, par ko netika sniegti nekādi pierādījumi, dempinga un kaitējuma analīzei ir jāatspoguļo situācija attiecībā uz visu attiecīgo ražojumu. Šajos apstākļos apgalvojums tiek noraidīts.
(46)
Ņemot vērā minēto un tā kā nav citu piezīmju par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, ar šo apstiprina regulas 25.-32. apsvērumu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(47)
Tā kā nav citu piezīmju vai konstatējumu par tirgus ekonomikas režīma piešķiršanu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 33.-40. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(48)
Netika saņemtas piezīmes par lēmumu, ar kuru piešķir vai atsaka AR piešķiršanu atsevišķiem uzņēmumiem.
(49)
Tomēr divi importētāji apšaubīja Komisijas AR analīzes derīgumu kopumā, apgalvojot, ka Savienība katru gadu sadala subsīdijas, izmantojot struktūrfondu shēmu.
(50)
Šajā saistībā jānorāda, ka pamatregulas 9. panta 5. punktā ir izklāstīti nosacījumi, kas jāievēro, lai varētu izmantot AR statusa sniegtās priekšrocības. Apgalvotā subsidēšanas esamība Savienībā nav būtiska minētās pārbaudes mērķiem. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 41.- 44. apsvērumā, tiek paturēti spēkā.
3. Atsevišķa pārbaude (“AP”)
(51)
Astoņi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza pieprasījumus veikt AP saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tika nolemts veikt AP par vienu ražotāju eksportētāju, proti, Kito Group, jo šāda pārbaude nebija pārmērīgi apgrūtinoša. Šis koncerns pārstāvēja lielāko eksporta apjomu no tiem astoņiem ražotājiem, kas pieprasīja AP.
(52)
Minētais koncerns pieprasīja AP. Pēc šā pieprasījuma izvērtēšanas sākotnēji tika ierosināts piešķirt AP Kito Group, jo nebija iemeslu, lai to nedarītu.
(53)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pamatregulas 17. panta 3. punkts nepieļauj ierobežotu AP pieprasījumu skaitu gadījumos, kad ir saņemti vairāki pieprasījumi. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šādu uzskatu atbalsta vairākas iepriekš veiktas antidempinga izmeklēšanas. Šajā saistībā jānorāda, ka pamatregulas 17. panta 3. punktā paredzētais kritērijs attiecībā uz AP pieprasījumu izvērtēšanu ir šāds - vai šādas pārbaudes nebūtu pārmērīgi apgrūtinošas, un vai tās ļautu pabeigt izmeklēšanu laikus. Šajā konkrētajā izmeklēšanā un kā minēts 51. apsvērumā, viena AP pieprasījuma izvērtēšana no astoņiem pieprasījumiem nebija apgrūtinoša. Attiecībā uz iepriekšējām izmeklēšanām, kurās izvērtēti AP pieprasījumi, jānorāda, ka tas, cik apgrūtinoši ir šādi pieprasījumi, un vajadzība pabeigt izmeklēšanu laikus ir jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi. Ņemot vērā iepriekš minēto, sūdzības iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti.
(54)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas tika saņemta informācija un pierādījumi par to, ka Kito Group, iespējams, nav atklājis visus koncerna saistītos uzņēmumus, kā rezultātā konstatējumi attiecībā uz koncernu varētu būt nepilnīgi. Koncernam tika dota iespēja komentēt šo informāciju, un tas tika informēts par iespējamu pamatregulas 18. panta piemērošanu. Savā atbildē koncerns apstiprināja, ka, sniedzot atbildes uz antidempinga anketas jautājumiem, tie patiešām nav atklājuši divus saistītos uzņēmumus, taču apgalvoja, ka tam nevajadzētu ietekmēt konstatējumus, jo tā bija vienkārša pārskatīšanās bez sekām, jo šie uzņēmumi nav iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai tirdzniecībā. Tomēr fakts, ka šo divu uzņēmumu pastāvēšana netika atklāta, neļāva pareizi novērtēt un pārbaudīt koncerna darbības saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šādos apstākļos tiek secināts, ka koncerns nesniedza nepieciešamo informāciju noteiktajā termiņā un attiecīgi konstatējumi attiecībā uz koncernu ir veikti, pamatojoties uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
4. Normālā vērtība
4.1. Analogās valsts izvēle
(55)
Divi importētāji iesniedza piezīmes pret Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) kā analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka ASV ir neatbilstoša kā analogā valsts tās nenozīmīgā vietējās produkcijas apjoma dēļ un tāpēc, ka tā nav konkurētspējīga pasaules tirgū. Tie arī apgalvoja, ka ASV tika izvēlētas nepamatoti, norādot, ka alternatīvu analogu valstu trūkumu ir izraisījis nepamatots Savienības ražotāju apvienības spiediens uz ražotājiem no citām iespējamām analogām valstīm, lai novērstu to iespējamo sadarbību. Divi importētāji apgalvoja, ka Komisija neņēma vērā informāciju no vairākām valstīm, kam bija iespēja sadarboties, un ka netika ņemti vērā publiski pieejamie dati no valsts vai starptautiskām ražotāju apvienībām trešās valstīs.
(56)
Attiecībā uz pēdējo norādīto argumentu jāatgādina, ka, lai varētu veikt dempinga līmeņa izmeklēšanu, ir vajadzīga ar konkrētiem uzņēmumiem saistīta informācija. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.
(57)
Attiecībā uz apgalvojumiem par Savienības ražotāju apvienības nepamatotu spiedienu, lai novērstu sadarbību, jānorāda, ka netika iesniegti to apliecinoši pierādījumi. Tāpēc šīs piezīmes nebija ņemamas vērā.
(58)
Minētie importētāji arī apgalvoja, ka ASV ik gadu saražotās keramikas flīžu produkcijas apjoms ir apmēram 60 miljoni m2 gadā, nevis 600 miljoni m2, kā norādīts pagaidu regulas 51. apsvērumā. Minētais apgalvojums tika pārbaudīts un atzīts par patiesu.
(59)
Attiecībā uz ASV kā analogās valsts piemērotību, ņemot vērā ievērojami mazāku produkcijas līmeni, jāuzsver, ka ASV tirgus ir ļoti konkurētspējīgs - tajā darbojas vairāki vietējie ražošanas uzņēmumi, un importa apjomi ir ievērojami. Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 52. apsvērumā, nav pierādījumu par ārpustarifa šķēršļiem, kas būtiski kavētu konkurenci tirgū. Šajos apstākļos, kaut arī produkcijas apjoms ir mazāks, nemainās vispārējais secinājums, ka ASV ir atbilstoša analogā valsts.
(60)
Divi importētāji apgalvoja, ka ASV ražoto flīžu vienības pārdošanas cenas ASV vietējā tirgū ir daudz augstākas nekā Savienības tirgū un, salīdzinot ar eksporta cenām, liek secināt par dempinga prakses esamību. Šis arguments tika atzīts par nebūtisku šīs procedūras mērķim, jo jebkurus šādus apgalvojumus - pieņemot, ka pastāv prima facie pierādījumi tiem par labu, - var rūpīgi pārbaudīt tikai atsevišķā antidempinga procedūrā, kas attiecas uz ASV. Tāpēc to neņēma vērā.
(61)
Minētie importētāji arī apgalvoja, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, piederēja vai bija piesaistīts Savienības ražotājiem un ka tādējādi izmeklēšana ir kļūdaina, jo iegūtie dati nebija neatkarīgi.
(62)
Jāatgādina, ka dati, ko sniedza ASV ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudīti uz vietas. Tāpēc šis arguments tika atzīts par nebūtisku un netika ņemts vērā.
(63)
Minētie importētāji arī apgalvoja, ka ASV eksporta apjoms ir ierobežots. Šis arguments tika uzskatīts par nebūtisku analogās valsts izvēlē, jo analogās valsts datus izmanto normālās vērtības, nevis eksporta cenu noteikšanai. Tāpēc to noraidīja.
(64)
Visbeidzot, tie paši importētāji apgalvoja, ka sadarbībā iesaistītā analogā ražotāja identitātes, produkcijas apjoma, vērtības un kvalitātes konfidencialitātes saglabāšana ir nepamatota. Jāatgādina, ka analogais ražotājs, kas sadarbojās, bija pieprasījis konfidencialitāti, bažīdamies par komerciālu pretpasākumu īstenošanu, un šī prasība tika atzīta par pamatotu. Turklāt nevar noliegt, ka jebkuru importētāju pieprasīto datu sniegšana - pat noteiktās amplitūdās - varētu kļūt par cēloni analogās valsts ražotāja identificēšanai. Tāpēc importētāju apgalvojums netika ņemts vērā.
(65)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas abi minētie importētāji atkārtoja vairākus jau iepriekš izteiktus apgalvojumus, tomēr neiesniedzot nekādus pamatotus papildu pierādījumus. Šādos apstākļos to apgalvojumi tiek noraidīti.
(66)
Turklāt abi minētie importētāji arī apgalvoja, ka, tā kā ASV ražotāju, kurš sadarbojas, kontrolē Savienības ražotājs, šā ASV uzņēmuma kā atbilstoša analogās valsts ražotāja izvēle ir kļūdaina. Jo īpaši tie norādīja, ka ASV uzņēmums nav ekonomiski neatkarīgs un tādēļ nevar tikt izmantots kā kritērijs attiecībā uz dempingu. Lai pamatotu savu apgalvojumu, importētāji atsaucas uz pamatregulas 2. panta 1. punkta trešo un ceturto daļu. Atbildot uz šo apgalvojumu, vispirms jānorāda, kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā un turpmāk 69. apsvērumā, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, ir pieprasījis anonimitāti un tā prasība ir izpildīta. Šādos apstākļos attiecību esamību starp ASV uzņēmumu un Savienības ražotāju nevar nedz apstiprināt, nedz noliegt. Tomēr jānorāda, ka minētie pamatregulas noteikumi attiecas uz to, kā ņemt vērā izmeklēšanai pakļauta uzņēmuma pārdošanas cenas, kad tas veic pārdošanu saistītai personai. Šie noteikumi neattiecas uz jautājumu par iespējamām attiecībām starp analogās valsts ražotāju un Savienības ražotāju. Šādos apstākļos apgalvojums tiek noraidīts.
(67)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas kāda importētāju apvienība iesniedza vairākas pretenzijas. Pirmkārt, tā apgalvoja, ka, ņemot vērā zemos ASV ražotāju tirdzniecības apjomus savā vietējā tirgū salīdzinājumā ar Ķīnas eksportu uz Savienību, ir neatbilstoši izvēlēties ASV par analogās valsts tirgu. Šajā ziņā iespējamo analogo valstu izvērtēšanā viens no elementiem, ko pārbauda, cita starpā ir konkurences līmenis minētajās valstīs. Tas, ka tirdzniecības apjoms vietējā ražošanas nozarē un imports no valsts, attiecībā uz kuru veic izmeklēšanu, ir līdzīgā līmenī, nav priekšnosacījums, lai valsti uzskatītu par atbilstošu analogo valsti. Attiecībā uz šiem apgalvojumiem jānorāda, ka šajā izmeklēšanā, kā noteikts 59. apsvērumā, ASV tirgus tika atzīts par pietiekami konkurētspējīgu, lai to izvēlētos kā atbilstošu. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
(68)
Importētāju apvienība arī apgalvoja, ka tā neuzskata faktu, ka importa apjoms uz ASV tirgu ir ievērojams, par būtisku ASV kā analogās valsts izvēlē. Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka importa apjoms patiešām ir viens no svarīgajiem faktoriem, vērtējot atbilstošas analogās valsts izvēli. Vietējā ražošana apvienojumā ar lielu importa apjomu veicina tirgus konkurētspēju, kā minēts 59. apsvērumā. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
(69)
Importētāju apvienība arī interesējās, kādus pierādījumus ir iesniedzis analogās valsts ražotājs, lai pierādītu komerciālu pretpasākumu risku, kā minēts 64. apsvērumā. Šajā ziņā ASV uzņēmums norādīja, ka ASV tirgū darbojas vairāki Ķīnas keramikas flīžu ražotāji eksportētāji, ar kuriem ASV uzņēmums konkurē par tiem pašiem klientiem. Šajos apstākļos ASV uzņēmums norādīja, ka tas bažījas par komerciālu pretpasākumu īstenošanu, ja tiktu atklāta tā identitāte. Attiecībā uz iesniegtajiem komerciālu pretpasākumu riska pierādījumiem jānorāda, ka iespējamais risks, ko rada fakts, ka ASV uzņēmums un Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri aktīvi darbojas ASV tirgū, konkurē par vieniem un tiem pašiem klientiem, tika atzīts par ticamu. Šādos apstākļos uzņēmuma prasība pēc anonimitātes tika izpildīta.
(70)
Apvienība arī apgalvoja, ka, tā kā vietējā ražojuma keramikas flīžu vidējās cenas ASV vietējā tirgū ir vairākas reizes lielākas nekā Savienībā no Ķīnas importēto ražojumu cenas, ASV ražojums nav uzskatāms par “līdzīgu ražojumu” no Ķīnas importētajam ražojumam. Šajā ziņā tas, ka šīs abas cenas atšķiras, nav iemesls, lai uzskatītu, ka ASV ražojums nav līdzīgs attiecīgajam ražojumam. Kā noteikts pagaidu regulas 32. apsvērumā, tika secināts, ka attiecīgajam ražojumam un cita starpā ražojumam, ko ražo un pārdod ASV vietējā tirgū, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Šādos apstākļos tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. Tāpēc apvienības apgalvojums tiek noraidīts.
(71)
Visbeidzot, apvienība interesējās, kāpēc apstākļos, kad trešās valstis, izņemot ASV, nesadarbojās, par atbilstošu analogo valsti netika uzskatīta Savienība. Šajā ziņā, ņemot vērā, ka ASV tika atzītas par atbilstošu analogo valsti, kā minēts 59. apsvērumā, nebija vajadzības izvērtēt citus iespējamos atbilstošos tirgus. Tāpēc apvienības apgalvojums tiek noraidīts.
(72)
Tā kā citu piezīmju nebija, tiek apstiprināts, ka ASV kā analogās valsts izvēle bija atbilstoša un pamatota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 45.-54. apsvērumu.
4.2. Normālās vērtības noteikšana
(73)
Divi importētāji apgalvoja, ka bez informācijas par ASV ražotāja produkcijas apjomu ieinteresētās personas nevar pārbaudīt, vai apjomradītu ietaupījumu dēļ ASV ražotāja ražošanas izmaksas būtiski atšķirtos salīdzinājumā ar atlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem, kas saražo vairāk nekā 10 miljonus m2 keramikas flīžu gadā. Minētie importētāji arī apgalvoja, ka analogā ražotāja un Ķīnas ražotāju produkcijas apjomi nav salīdzināmi, ņemot vērā, ka analogā ražotāja ražošanas apjoms vai ražošanas apjoms analogajā valstī ir mazāks. Jāatgādina, ka sadarbībā iesaistītā analogā ražotāja ražošanas apjoms ir konfidenciāls un tādēļ nav izpaužams. Tāpat jāatgādina, ka Ķīnas ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota un tajā darbojas galvenokārt MVU. Tāpēc šie argumenti tika atzīti par nepamatotiem.
(74)
Minētie importētāji norādīja, ka, tā kā pamatregulas 2. panta 1. punkta otrā daļa paredz, ka normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz “citu pārdevēju vai ražotāju” cenām, normālās vērtības noteikšana, pamatojoties uz viena atsevišķa uzņēmuma datiem, ir kļūdaina.
(75)
Šajā saistībā jāatgādina, ka šī procedūra attiecas uz importu no valsts, kas nav tirgus ekonomikas valsts, tāpēc normālā vērtība jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Tādējādi šis apgalvojums tika noraidīts.
(76)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas importētāju apvienība norādīja, ka tā uzskata, ka normālo vērtību analogā valstī nedrīkstēja noteikt, pamatojoties uz viena uzņēmuma sniegtiem datiem. Tomēr 75. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šis apgalvojums tiek noraidīts.
(77)
Visbeidzot, minētie importētāji apgalvoja, ka analogā ražotāja ražojums nav reprezentatīvs, jo minētais ražotājs ražo tikai augsto cenu segmentam. Tā kā tika izpildīta analogā ražotāja konfidencialitātes prasība, šis apgalvojums netiek nedz apstiprināts, nedz noliegts. Jebkurā gadījumā pat tad, ja apgalvojums būtu pareizs, kā izskaidrots pagaidu regulas 61. apsvērumā, pamatotos gadījumos saliktā normālā vērtība tika koriģēta, lai ņemtu vērā visus flīžu veidus, tostarp tālākpārdošanas zīmolus. Tāpēc šis apgalvojums tika atzīts par nepamatotu un noraidīts.
4.3. Eksporta cena
(78)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas dienesti ir kļūdaini klasificējuši noteiktu veidu keramikas flīžu tirdzniecību Savienībā izmeklēšanas periodā un ka attiecīgi būtu jākoriģē uzņēmuma dempinga starpība. Šajā saistībā pārbaudes apmeklējumā uz vietas uzņēmuma telpās tika konstatēts, ka uzņēmums ir kļūdaini klasificējis noteiktas keramikas flīzes, un uzņēmums par to tika informēts. Vēlāk tās tika pārklasificētas pareizi, lai varētu veikt precīzu dempinga aprēķinu. Šādos apstākļos uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts.
(79)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka uzņēmuma dempinga starpības aprēķinā nav ņemti vērā konkrēti eksporta pārdošanas darījumi uz Savienību izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika secināts, ka minētie darījumi netika ņemti vērā tāpēc, ka rēķinu izrakstīšanas datums ir vēlāks par IP beigu datumu. Šādos apstākļos uzņēmuma apgalvojums tiek noraidīts.
(80)
Tā kā netika saņemtas piezīmes par eksporta cenu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. apsvērumu.
4.4. Salīdzinājums
(81)
Tika iesniegtas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu.
(82)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā CIF vērtības aprēķināšanai vajadzēja ņemt vērā faktu, ka eksporta tirdzniecība notika ar savstarpēji nesaistītu tirgotāju starpniecību. Šis apgalvojums tika atzīts par pamatotu, un vēlāk CIF vērtības attiecībā uz šo eksportētāju tika pārrēķinātas. Pēc galīgās informācijas paziņošanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šis eksporta cenu pārrēķins nebija jāveic, jo nesaistīto tirgotāju sniegtā informācija nav ticama, ņemot vērā, ka informāciju bija iesnieguši tikai daži no tiem tirgotājiem, ar kuru starpniecību ražotājs eksportētājs pārdeva ražojumus. Šajā ziņā tika secināts, ka informāciju par cenām ir snieguši visi nesaistītie tirgotāji, ar kuru starpniecību ražotājs eksportētājs pārdeva savus ražojumus. Šādos apstākļos apgalvojums tiek noraidīts.
(83)
Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā CIF vērtības aprēķināšanā nav pareizi ņemtas vērā apdrošināšanas izmaksas. Šis apgalvojums tika atzīts par pamatotu, un vēlāk CIF vērtības attiecībā uz šo eksportētāju tika attiecīgi koriģētas.
(84)
Viens eksportētājuzņēmumu koncerns apgalvoja, ka to CIF vērtībās iekļautās apdrošināšanas izmaksas ir aprēķinātas nepareizi. Šis apgalvojums tika atzīts par pamatotu, un tādējādi CIF vērtības tika pārrēķinātas. Turklāt tika konstatēts, ka, nosakot ražotāja noteikto cenu, attiecībā uz vienu no koncerna uzņēmumiem nav ņemtas vērā apstrādes izmaksas. Arī tas tika izlabots.
(85)
Divi importētāji apgalvoja, ka eksporta cenu aprēķināšanā vajadzēja ņemt vērā ASV dolāra maiņas kursa izmaiņas IP laikā. Tomēr jāatgādina, ka saskaņā ar Komisijas standarta praksi attiecībā uz valūtas konvertēšanu IP laikā tika izmantoti ikmēneša valūtas maiņas kursi. Tādējādi maiņas kursa izmaiņas IP laikā patiešām tika ņemtas vērā.
(86)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, tā kā normālā vērtība noteikta, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no viena ražotāja analogajā valstī, un attiecīgi precīzus datus nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, ir noteikti jānodrošina, ka attiecīgā gadījumā tiek veiktas korekcijas, lai garantētu ražojumu salīdzināmību dempinga aprēķinu vajadzībām. Šajā ziņā, kā minēts pagaidu regulas 61. apsvērumā, vajadzības gadījumā tika veiktas korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu.
(87)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas divi importētāji apgalvoja, ka ASV ražotājs, kas sadarbojās, ražo tikai augsto cenu keramikas flīžu sektoram, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji ražo produkciju zemo cenu segmentam. Attiecībā uz taisnīga normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājuma nodrošināšanu minētie importētāji apgalvoja, ka tiem netika darītas zināmas vajadzīgās korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā ziņā jānorāda, ka pagaidu regulas 61. apsvērumā ir izskaidrotas korekcijas, kas veiktas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu.
4.5. Dempinga starpības atlasē iekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(88)
Ņemot vērā visas izklāstītās piezīmes, izlasē iekļautajiem ražotājiem, kas sadarbojās, galīgās dempinga starpības, tās izsakot procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:
Uzņēmuma/koncerna nosaukums
Galīgā dempinga starpība
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Dempinga starpības visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(89)
Dempinga starpību aprēķina izmaiņu rezultātā, kas minēts 88. apsvērumā, atlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība ir 30,6 %, kas noteikta, pamatojoties uz to četru atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpībām, kuri sadarbojās. Šajā saistībā jānorāda, ka attiecībā uz Heyuan Becarry Co. Ltd, kam nepiešķīra ne TER, ne AR, dempinga starpību aprēķināja, kā aprakstīts pagaidu regulas 88. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta pirmo teikumu šo dempinga starpību izmantoja, lai aprēķinātu atlasē iekļauto personu vidējo svērto dempinga starpību, ko piemēroja atlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Turklāt, tā kā Heyuan Becarry Co. Ltd netika piešķirts TER un tika konstatēts, ka tā eksporta tirdzniecības lēmumos ievērojami iejaucas valsts, importam no Heyuan Becarry Co. Ltd piemērojamam maksājumam vajadzētu būt tādam pašam kā tam, kas piemērojams importam no atlasē neiekļautajiem eksportētājiem, kuri sadarbojās.
(90)
Attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanas metodi uzņēmumam Heyuan Becarry Co. Ltd, kas, kā minēts iepriekš, ir ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un tika iekļauts atlasē, bet kam nepiešķīra AR, kā minēts pagaidu regulas 65. apsvērumā, atsauce minētajā apsvērumā uz pagaidu regulas 64. apsvērumu būtu drīzāk jāaizstāj ar atsauci uz 62. apsvērumu.
4.7. Dempinga starpība uzņēmumam, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi
(91)
Uzņēmumam, kas minēts 51.-54. apsvērumā un ko pārbaudīja atsevišķi, pamatregulas 18. panta piemērošanas nolūkos piemēros valsts dempinga starpību.
4.8. Dempinga starpības visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
(92)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par dempinga starpības aprēķinu visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumu.
(93)
Ņemot vērā 81.-85. apsvērumā izklāstītās piezīmes, valsts mēroga dempinga starpību nosaka 69,7 % apmērā.
4.9. Argumenti par sadarbībā iesaistīto eksportētāju sarakstu
(94)
Vairākos saņemtajos apgalvojumos tika norādīts, ka 13 no ražotājiem eksportētājiem, kuri saskaņā ar pagaidu regulu gūst labumu no vidējā svērtā pagaidu maksājuma un ir iekļauti tās pielikumā, ir tikai tirgotāji, nevis ražotāji, un tāpēc tos nevajadzētu iekļaut pielikumā.
(95)
Pēc papildu pārbaudes tika konstatēts, ka šie apgalvojumi ir pareizi attiecībā uz pieciem uzņēmumiem. Minētos uzņēmumus informēja par nodomu svītrot tos no attiecīgā pielikuma, un tiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Trīs no šiem uzņēmumiem papildu piezīmes neiesniedza, savukārt divi uzņēmumi iesniedza vēl citus apgalvojumus par šo jautājumu. Tomēr šajos citos apgalvojumos nebija pietiekamu pierādījumu par to, ka šie uzņēmumi faktiski ir attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji, un tāpēc tos noraidīja. Minētie pieci uzņēmumi attiecīgi tika svītroti no to uzņēmumu saraksta, kuri gūst labumu no vidējā svērtā galīgā maksājuma.
4.10. Notikumi pēc IP
(96)
Ir norādīts, ka kopš pagaidu konstatējumu izpaušanas akcionāru struktūras izmaiņu dēļ ir sarežģījušās attiecības starp diviem sadarbībā iesaistītiem ražotājiem eksportētājiem koncernā. Tāpēc viens no šiem uzņēmumiem pieprasīja atsevišķu maksājumu, kas nebūtu atkarīgs no otram uzņēmumam noteiktā maksājuma.
(97)
No sniegtās informācijas izriet, ka attiecības starp šiem abiem uzņēmumiem sarežģījušās pēc IP. Sekas, ko izraisījusi koncerna sastāva sašķelšanās, un prasība vienam no uzņēmumiem piemērot atsevišķu maksājuma likmi būtu jāizvērtē sīkāk. Šajā saistībā, ja viens vai abi no šiem uzņēmumiem pieprasītu pārskatīt to stāvokli pēc šīs sašķelšanās, to var izdarīt savlaicīgi, atbilstoši pamatregulai. Šajos apstākļos uzņēmuma prasība šajā izmeklēšanā noteikt tam atsevišķu maksājumu tiek noraidīta.
(98)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz vienu no saistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas minēti 97. apsvērumā, vajadzēja aprēķināt atsevišķu maksājumu, jo ir pierādījumi, ka tas īstenoja lielāku dempingu nekā otrs ražotājs eksportētājs. Šajā ziņā jānorāda, ka tad, ja ražotājiem eksportētājiem, kas kādas izmeklēšanas IP laikā ir savstarpēji saistīti, neaprēķinātu vienu vidējo svērto dempinga starpību un maksājumu, ražotājam eksportētājam, kuram piemēro lielāko maksājumu, rastos iespēja apiet maksājumus. Tā kā tika secināts, ka abi attiecīgie ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā IP laikā bija savstarpēji saistīti, nav pamatojuma noteikt atsevišķu maksājumu katram no tiem. Kā noteikts 97. apsvērumā, ja viens vai abi no šiem uzņēmumiem pieprasītu pārskatīt to stāvokli pēc to sašķelšanās, šādu iespēju var apsvērt atbilstoši pamatregulai. Šādos apstākļos sūdzības iesniedzēja apgalvojums tiek noraidīts.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(99)
Tā kā nav piezīmju vai jaunu konstatējumu par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, ar šo apstiprina secinājumus pagaidu regulas 68.-70. apsvērumā.
1.1. Patēriņš Savienībā
(100)
Tā kā nav piezīmju vai konstatējumu par patēriņu Savienībā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
2. Imports no Ķīnas
(101)
Viena ieinteresētā persona apšaubīja importa analīzi, apgalvojot, ka gan sūdzībā, gan pagaidu regulā trūkst datu par importa apjomu, un norādot, ka mērvienība m2 ir platības, nevis apjoma mērvienība.
(102)
Kāda cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Ķīnas importa cenas un apjoma izmaiņas tikai atspoguļo parastās tirdzniecības svārstības un tāpēc nevar liecināt par to, ka Ķīnas eksportētāji ir īstenojuši dempingu.
(103)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viena persona apšaubīja Eurostat statistikas datu ticamību, apgalvojot, ka faktiskās Ķīnas importa cenas ir lielākas un tāpēc ir pielīdzināmas importa cenām no citām trešām valstīm. Turklāt tika apgalvots, ka tas ietekmēs noteiktās dempinga starpības.
(104)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka tās veiktā Eurostat statistikas datu analīze par tirgus daļu un importa cenu nedaudz atšķiras no pagaidu regulā ietvertās un ka šie konstatējumi ir attiecīgi jāgroza.
(105)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijas dienesti nav ņēmuši vērā Ķīnas importa cenu palielinājumu, kas notika pēc IP - 2010. gadā.
(106)
Attiecībā uz apgalvojumu par mērvienību, kas izmantota importa apjomu noteikšanai, jānorāda, ka jēdziens “apjoms” pamatregulas 3. panta 2. punktā attiecas uz “daudzumu”, nevis “tilpumu kubikmetros”. Saistībā ar katru ražojumu būtu jāizmanto visreprezentatīvākā mērvienība. Runājot par attiecīgo ražojumu, uzņēmēji pasaules tirgū pastāvīgi izmanto kvadrātmetrus (m2). Tāpēc šī mērvienība tika uzskatīta par visatbilstošāko šīs izmeklēšanas mērķim un apgalvojums šajā ziņā tika noraidīts.
(107)
Attiecībā uz Ķīnas importa cenas un apjoma izmaiņām ir tiesa, ka izmaiņas ir ierobežotas, ja tās vērtē absolūtā izteiksmē. Attiecīgajā periodā Ķīnas imports samazinājās par 3 %. Tomēr secinājums par Ķīnas importa apjomu bija jāizdara Eiropas tirgū vērojamā vispārējā patēriņa samazinājuma kontekstā. Fakts, ka Ķīnas imports šajā periodā samazinājās tikai par 3 %, bet vispārējais patēriņš - par 29 %, neapšaubāmi ietekmēja importa klātbūtni Savienības tirgū. Importa saglabāšana stabilā līmenī tādējādi ļāva Ķīnas importam iegūt tirgus daļu periodā, kad citi uzņēmēji kļuva par zaudētājiem.
(108)
Attiecībā uz Ķīnas cenu izmaiņām jānorāda, ka pagaidu regulas 73. apsvērumā norādītās vidējās importa cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem. Ir radušies jautājumi par to, cik precīzas ir uz konkrētām dalībvalstīm veiktā importa vidējās cenas, tomēr izmaiņas oficiālajā statistikā nav apstiprinātas. Jebkurā gadījumā jāatgādina, ka Eurostat dati tika izmantoti tikai, lai noteiktu vispārējās tendences, un ka pat tad, ja Ķīnas importa cenas būtu jākoriģē uz augšu, vispārējais secinājums par kaitējumu būtu tāds pats - cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma liela starpība. Šajā saistībā jāņem vērā, ka ne kaitējuma, ne dempinga starpību aprēķināšanai netika izmantoti Eurostat dati. Starpību apmēra noteikšanai ir izmantoti tikai pārbaudīti dati no apmeklētajiem uzņēmumiem. Tāpēc pat tad, ja tiktu pamatota statistikas datu neatbilstība, tas nekādā veidā neietekmētu konstatēto starpību apmēru.
(109)
Argumentam, ka Komisijas dienesti nav ņēmuši vērā Eurostat datus par 2010. gadu, nevar piekrist, jo attiecīgajā rādītājā par IP ir iekļauti dati par 2010. gada pirmo ceturksni. Attiecībā uz 2010. gada otro līdz ceturto ceturksni jānorāda, ka šie skaitļi attiecas uz laika posmu pēc IP, kas nav jāņem vērā. Turklāt, pat ja tos ņemtu vērā, importa statistikas dati liecina, ka paaugstinājās arī cenas importam no trešām valstīm, tātad tā bija vispārēja tendence, nevis attiecās tikai uz Ķīnas importu.
3. Cenu samazinājums
(110)
Jāatgādina, ka pagaidu posmā, kā izklāstīts pagaidu regulas 76. apsvērumā, cenu samazinājums tika definēts, salīdzinot tās Savienības ražotāju svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, pa ražojuma veidiem ar Ķīnas importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošiem muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un tirdzniecības līmeni.
(111)
Viena persona apgalvoja, ka aprēķini, kas darīti zināmi personām attiecībā uz eksporta cenas aprēķinu, neatbilst pagaidu regulas 76. apsvērumā sniegtajam skaidrojumam. To pārbaudot, apstiprinājās, ka minētajā apsvērumā bija ieviesusies teksta kļūda. Patiešām, pagaidu posmā tirdzniecības līmeņa korekcija tika veikta atbilstīgi Savienības ražotāju tirdzniecības cenām savstarpēji nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, bet vidējās eksporta cenas aprēķinā netika veikta korekcija attiecībā uz pēcimporta izmaksām. Galīgajā posmā attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju CIF cenas līdz Savienības robežai tika koriģētas saistībā ar spēkā esošiem muitas nodokļiem un pēcimporta izmaksām (izmaksām, kas radās Savienības ostā saistībā ar importēšanas, transportēšanas un uzglabāšanas izdevumiem, kuri rodas, pirms importētāji veic tālākpārdošanu), pamatojoties uz informāciju, ko sniedza savstarpēji nesaistītie importētāji, kuri sadarbojās.
(112)
Kāda cita persona uzskatīja, ka tad, ja cenas koriģētu uz leju, lai ņemtu vērā izplatīšanas/tirdzniecības izmaksas, tās būtu līdzīgas Ķīnas eksporta cenām. Tomēr pagaidu aprēķinā šīs korekcijas jau ir iekļautas. Tāpēc šis apgalvojums nav pamatots un tiek noraidīts.
(113)
Izmeklēšanā konstatētais cenu samazinājuma līmenis bija 43,2-55,7 %, kas nedaudz atšķiras no pagaidu posmā konstatētā (sk. pagaidu regulas 77. apsvērumu). Šīs atšķirības iemesls ir jaunas CIF cenas aprēķināšana 83.-85. apsvērumā minētajam ražotājam eksportētājam un atsevišķas CIF eksporta cenas aprēķināšana Kito Group ražotājam eksportētājam, kas minēts 51. apsvērumā.
4. Imports no trešām valstīm, izņemot Ķīnu
(114)
Tā kā nav piezīmju vai konstatējumu par importu no trešām valstīm, izņemot Ķīnu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 78.-80. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.1. Makroekonomiskie rādītāji
5.1.1. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(115)
Tā kā nav piezīmju vai konstatējumu par produkciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 84. un 85. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
5.1.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(116)
Tā kā nav piezīmju vai konstatējumu par pārdošanas apjomiem un tirgus daļu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
5.1.3. Nodarbinātība un produktivitāte
(117)
Tā kā nav piezīmju vai konstatējumu par nodarbinātību un produktivitāti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 88. un 89. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
5.1.4. Dempinga starpības lielums
(118)
Dempinga starpības ir norādītas 88.-93. apsvērumā. Tiek apstiprināts, ka visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Tāpēc, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, tiek apstiprināts, ka faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5.2. Mikroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Krājumi
(119)
Viena persona apšaubīja pagaidu regulas 93.-95. apsvērumā sniegto datu pareizību. Tā apgalvoja, ka krājumu vērtība, izteikta procentos no produkcijas visā attiecīgajā periodā, ir daudz zemāka nekā tā, kas norādīta tās pašas regulas 10. tabulā. Minētie aprēķini tika pārskatīti, un tika secināts, ka nepareizi aprēķināti ir tikai procentuālie dati par 2009. gadu un IP un ka minētajos periodos krājumu īpatsvars patiešām ir nedaudz lielāks, nekā norādīts iepriekš. Šā aprēķina pareizā versija ir ietverta šīs regulas 1. tabulā.
(120)
Tā pati persona apgalvoja, ka, ja Savienības ražošanas nozare būtu spiesta palielināt savu krājumu līmeni līdz sešu mēnešu produkcijas apjomam, kā noteikts pagaidu regulas 94. apsvērumā, tas nozīmētu 50 % krājumu īpatsvaru no kopējās produkcijas, nevis 59 %, kā norādīts pagaidu regulas 10. tabulā.
(121)
Šajā saistībā jāuzsver, ka pagaidu regulas 93. un 94. apsvērumā veiktā analīze ir savstarpēji papildinoša, nevis identiska. Pirmajā analīzē tika noskaidrots atlasē iekļauto uzņēmumu krājumu īpatsvars, izteikts kvadrātmetros, salīdzinājumā ar atlasē iekļauto uzņēmumu produkciju, kas arī izteikta kvadrātmetros (IP laikā - 61 %). Otrajā analīzē, kas arī attiecās uz atlasē iekļautajiem uzņēmumiem, tika noskaidrots uzkrātās produkcijas apjoms, izteikts mēnešos attiecībā pret 12 gada mēnešiem (IP laikā - 50 %).
(122)
Papildu analīzē tika precizēts mēnešos izteiktās uzkrātās produkcijas izmaiņu novērtējums. Šajā ziņā jānorāda, ka 2007. gadā izlasē iekļautie ražotāji krājumos turēja apmēram piecu mēnešu produkciju (43 %), bet spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām, lika tiem palielināt krājumus līdz vairāk nekā septiņu mēnešu produkcijas apjomam (atbilst 61 % no kopējās gada produkcijas) IP laikā. Turpmāk 1. tabulā ir norādīti krājumu apjomi, kas izteikti arī mēnešos, attiecībā pret gada kopējo produkciju.
(123)
1. tabula
Krājumi
2007
2008
2009
IP
Krājumi (tūkst. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indekss (2007 = 100)
100
105
82
86
Krājumi, procentos no produkcijas
43 %
49 %
56 %
61 %
Indekss (2007 = 100)
100
113
130
142
Produkcijas krājumu apjoms, izteikts mēnešos, attiecībā pret gada produkciju
5,2
5,9
6,7
7,4
Indekss (2007 = 100)
100
113
130
142
Produkcijas krājumu apjoms, izteikts mēnešos, (atsauce - 12 mēneši)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Tāpēc tiek apstiprināts secinājums, ka krājumu veidošanas tendences liecina par kaitējumu nodarošu situāciju.
5.2.2. Pārdošanas cenas
(125)
Viena ieinteresētā persona, kā jau minēts 20. apsvērumā, apstrīdēja pagaidu regulas 96.-99. apsvērumā izdarītos secinājumus par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, apgalvojot, ka Komisija, nosakot vienības cenu Savienībā, nav ņēmusi vērā ražotājus Polijā un Čehijā un ka secinājumi neatbilst faktiskajiem publiskajiem datiem.
(126)
Attiecībā uz šo apgalvojumu tika veikta simulācija, iekļaujot pārdošanas cenas, kas reģistrētas Polijā, kuras produkcijas apjoms veido apmēram 10 % no kopējās produkcijas Savienībā. Simulācija netika veikta attiecībā uz Čehiju, kuras produkcija veido mazāk nekā 3 % no kopējās produkcijas Savienībā. Simulācijā tika pierādīts, ka, pat ņemot vērā Polijas cenas, galīgie konstatējumi būtiski nemainās. Visbeidzot, lai nodrošinātu salīdzināmību ar Ķīnas pārdošanas cenām, Komisija atbilstoši savai metodoloģijai aprēķināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas pēc tam, kad tika veiktas attiecīgas korekcijas, lai iegūtu cenas, kas tika piemērotas pirmajam neatkarīgajam pircējam.
(127)
Viena ieinteresētā persona uzskatīja, ka pagaidu regulas 97. apsvērumā ietvertā argumentācija, kurā paskaidrots, ka Savienības ražošanas nozare bija spiesta pārdot mazākus daudzumus un nodrošināt lielāku pārdotās produkcijas dažādību, ir kļūdaina, jo tādā gadījumā Savienības ražošanas nozarei būtu vajadzējis zaudēt daudz vairāk nekā 2 % tirgus daļu.
(128)
Jāņem vērā, ka koncentrēšanās uz mazāku partiju pārdošanu vēl nenozīmē lielākas tirgus daļas zaudēšanu. Pirmkārt, Savienības ražošanas nozare nav pilnībā izstumta no lielāku viendabīgu ražojuma partiju tirgus neatkarīgi no tā, ka minētajā nozarē ir īpaši liels spiediens, ko rada Ķīnas imports par zemām cenām. Otrkārt, Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt savu klātbūtni visā tirgū, samazinot savas pārdošanas cenas un ražojot dārgāku ražojumu klāstu, kā rezultātā mazinājās rentabilitāte, kā minēts pagaidu regulas 100. apsvērumā. Tāpēc tas, ka Savienības ražošanas nozare nezaudēja lielāku tirgus daļu, ir izskaidrojams ar izvēli saglabāt klātbūtni tirgū, neraugoties uz cenu spiedienu no Ķīnas.
5.2.3. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un algas
(129)
Viena persona uzskatīja, ka pastāv lielas atšķirības starp lielo un mazo uzņēmumu rentabilitāti. Tā apgalvoja, ka tāpēc vidējā peļņa ir jāuzskata par nereprezentatīvu, jo atlasē ir iekļauti dati tikai no viena liela uzņēmuma.
(130)
Kāda cita persona apgalvoja, ka lielo Savienības ražotāju finansiālais stāvoklis ir labs. Tā pati persona apgalvoja, ka vispārējo kaitējumu nevar pierādīt, jo pat tad, ja ņem vērā mazos uzņēmumus, nav konstatējami Savienības ražošanas nozares vidējās peļņas normas zaudējumi, kā to apliecina pagaidu regulas 101. apsvērums un 12. tabula.
(131)
Jānorāda, ka, lai nodrošinātu konstatējumu saskaņotību ar atlases reprezentativitāti, visi kaitējuma rādītāji (tostarp peļņa) ir izsvērti attiecībā pret katra segmenta īpatsvaru Savienības kopējā produkcijā. Turpretī lielā uzņēmuma reprezentativitāte attiecībā uz situāciju lielākajā segmentā ir apstiprināta. Tāpēc vispārējie rādītāji, kas iegūti atlasē iekļauto uzņēmumu analīzē, ir reprezentatīvi attiecībā uz stāvokli visā Savienības ražošanas nozarē un minētais apgalvojums bija jānoraida.
(132)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka lielajiem uzņēmumiem kaitējums nav nodarīts, jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu analīze jāveic par Savienības ražošanas nozari kopumā, nevis par atsevišķām uzņēmumu grupām vai veidiem. Kā jau minēts 130. apsvērumā, tas, ka nav radušies zaudējumi IP, nenozīmē per se, ka kaitējums nav nodarīts.
5.2.4. Ražošanas izmaksas
(133)
Viena ieinteresētā persona apšaubīja secinājumu, ka, palielinoties krājumiem un notiekot izmaiņām ražojumu klāstā, Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas bija palielinājušās par 14 %. Kā norādīja minētā persona, šāds secinājums nav patiess, jo krājumu līmeņi un arī ražojumu klāsts nav ražošanas izmaksu daļa.
(134)
Šis apgalvojums ir jānoraida, jo lieli krājumi nozīmē ievērojamas finansiālas izmaksas, kas ir iekļautas ražošanas izmaksu analīzē. Savukārt atkārtotas izmaiņas ražojumu klāstā nozīmē papildu ražošanas izmaksas, jo ražotājam ir bieži jāpārskata ražošanas process - šī darbība var izmaksāt dārgi, jo tā izraisa dīkstāves un iekārtas netiek izmantotas optimāli.
6. Secinājums par kaitējumu
(135)
Viena ieinteresētā persona apšaubīja pagaidu regulas 107. apsvērumā izdarīto secinājumu, ka patēriņa samazinājums ir negatīvi ietekmējis Savienības ražošanas nozari. Kā norādīja minētā persona, patēriņa samazinājums nevarēja izraisīt kaitējumu, jo vispārējā tirgus daļa nemainījās.
(136)
Attiecībā uz piezīmi par Savienības ražotāju tirgus daļas stabilitāti, neraugoties uz patēriņa samazinājumu, ir jānorāda, ka tirgus daļa nav vienīgais atbilstošais kaitējuma rādītājs. Savienības ražotāji spēja saglabāt savu tirgus daļu Savienības tirgū tikai uz rentabilitātes rēķina, jo tā attiecīgajā periodā samazinājās. Tāpēc nevar secināt, ka Savienības ražotāju tirgus daļas stabilitāte izslēdz kaitējuma klātbūtni.
(137)
Ņemot vērā minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 107.-111. apsvērumā izdarītos secinājumus par kaitējumu.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
(138)
Komisija saņēma piezīmes par pagaidu konstatējumiem attiecībā uz cēloņsakarību. Minētās piezīmes bija tieši tādas pašas kā tās, kas jau ir apspriestas pagaidu regulas 128.-132. apsvērumā attiecībā uz pašizraisītu kaitējumu. Netika iesniegti citi pierādījumi, kas mainītu pagaidu secinājumus. Tāpēc ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 135. un 136. apsvērumā.
1. Ietekme, ko izraisījis imports no Ķīnas
(139)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pagaidu posmā tika pārbaudīts, vai Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(140)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares produkcijas un pārdošanas apjoma samazinājums ir patēriņa samazinājuma rezultāts. Tās arī uzskatīja, ka Ķīnas importa ietekmei vajadzēja būt ierobežotai, ņemot vērā, ka Ķīnas tirgus daļa palielinājās tikai par 1,6 %, no kuriem ne vairāk kā 1 % varētu būt saistīts ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļu.
(141)
Šajā saistībā jāatgādina, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas importa tirgus daļas palielinājums notika vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares peļņas samazināšanos un krājumu līmeņa paaugstināšanos. Turklāt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari ir izraisījusi ne vien palielināta tirgus daļa, bet vēl jo vairāk arī Ķīnas ražotāju eksportētāju īstenotā cenu noteikšanas prakse un apjomīgā cenu samazināšana.
(142)
Kā atgādināts 113. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts ievērojams cenu samazinājums. Tajā arī tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare un importētāji lielā mērā pārdod produkciju vieniem un tiem pašiem pircējiem - tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare attiecībā uz pasūtījumiem tieši konkurē ar importu par dempinga cenām.
(143)
Kopumā tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos un vairākuma kaitējuma rādītāju pasliktināšanos izraisīja ne vien importa apjoms, bet arī cenu spiediens.
2. Konkurences neesamība starp Savienībā ražotajām flīzēm un flīzēm, kas importētas no Ķīnas par dempinga cenām
(144)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka keramikas flīžu imports no Ķīnas nevarēja izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo Ķīnā un Savienībā ražotās flīzes nav salīdzināmas. Šajā saistībā tās uzskatīja, ka keramikas flīzes no Ķīnas ir paredzētas viendabīgu ražojumu tirgum, savukārt Savienības ražošanas nozare tās ražo pēc pasūtījuma un mazākās partijās. Tika arī pausts uzskats, ka Ķīnas un Savienības ražošanas nozares savstarpēji nekonkurē, jo Ķīnas ražotāji darbojas zemākajā līdz vidējā segmentā, savukārt Savienības ražošanas nozare darbojas vidējā līdz augstākajā segmentā. Šajā ziņā kā pierādījums tika minēta Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ierobežotā zaudēšana.
(145)
Lai gan minēto apgalvojumu pamatošanai nav iesniegti pārliecinoši pierādījumi, tika rūpīgi izvērtēts, vai Ķīnas imports tik tiešām konkurē ar Savienībā ražotajām flīzēm.
(146)
Šajā saistībā jānorāda, ka Komisija veica ļoti rūpīgu salīdzināšanu, nošķirtot simtiem dažādu flīžu veidu. Šajā gadījumā izmeklēšana apstiprināja Savienības ražošanas nozares ražoto un eksportētāju eksportēto flīžu veidu ievērojamu savstarpēju atbilstību. Tas nepārprotami pierāda, ka Savienības ražošanas nozare un Ķīnas imports konkurē ražojumu veidu ziņā. Jāatgādina arī, ka izmeklēšanā ir konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji tieši konkurē, jo tiem ir vieni un tie paši galvenie pircēji.
(147)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka keramikas flīzes no Ķīnas paredzētas viendabīgu ražojumu tirgum, savukārt Savienības ražošanas nozare tās izgatavo pēc pasūtījuma un mazākās partijās, ir jāatgādina (sk. pagaidu regulas 95. apsvērumu), ka tieši Ķīnas importa radītais spiediens lika Savienības ražošanas nozarei pārorientēties uz mazākām un krāsu un izmēru ziņā daudzveidīgākām ražojumu partijām. Savienības ražošanas nozare joprojām darbojas visos tirgus segmentos, un atšķirībā no minētajiem apgalvojumiem tendence, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozarei bija jāpārorientējas uz konkrētiem ražojumu veidiem, ir jāuzskata par tiešas konkurences pastāvēšanas apliecinājumu.
(148)
Ņemot vērā minēto, nevar atzīt argumentu, ka Ķīnas imports nav izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo tie abi nekonkurē.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm
(149)
Dažas personas uzturēja argumentu, ka Turcijas importa izraisītā ietekme ir jāuzskata par būtisku. Cenu ziņā viena persona apšaubīja secinājumu, ka Turcijas cenu palielinājums par 19 % ir ievērojams.
(150)
Šis arguments ir izvērtēts pagaidu regulas 118. apsvērumā, un nav konstatēti jauni pierādījumi, kas pagaidu posmā izdarīto secinājumu padarītu nederīgu. Šajā ziņā tiek apstiprināts, ka Turcijas cenu palielinājums par 19 % ir jāuzskata par ievērojamu. Turklāt jāatceras, kā norādīts 41. apsvērumā, ka nebija pierādījumu par importu par dempinga cenām no šīs valsts, kas būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un tāpēc šim argumentam nevar piekrist.
3.2. Ietekme, ko izraisījis patēriņa samazinājums
(151)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka patēriņa samazinājums ietekmēja galvenokārt Spāniju un Itāliju, kur kaitējums esot vislielākais. Turpretim Ķīnas eksporta galvenais galamērķis esot bijis dalībvalstis ziemeļos, kurās patēriņa samazinājums netika novērots un kaitējums Savienības ražotājiem bija mazāks. Tā pati persona arī apgalvoja, ka Spānijas keramikas flīžu nozare ir atguvusies 2010. gadā, un tas pierāda, ka nav saiknes starp Ķīnas eksportu un Savienības ražošanas nozares ražošanas un tirdzniecības rādītājiem.
(152)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē reģistrēto krājumu palielinājums ir saistāms ar patēriņa samazinājumu Savienībā, nevis ar Ķīnas importu par dempinga cenām.
(153)
Apgalvojumi, ka Ziemeļeiropas dalībvalstis patēriņa samazinājums neietekmēja un ka imports no Ķīnas būtu bijis vērsts tikai uz Ziemeļeiropu, netika pamatoti ar ticamiem pierādījumiem. Turpretim dati, kas saņemti no atlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, liecina, ka šī tirdzniecība ir vienmērīgi sadalīta pa visu Savienību. Turklāt Spānijā un Itālijā kopā tiek pārdoti 28 % no šīs produkcijas - tas ir tikai nedaudz mazāk nekā Vācijā (32 %). Pamatojoties uz iepriekš minēto, šie apgalvojumi tika noraidīti.
(154)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozarē reģistrēto krājumu palielinājums ir saistāms ar patēriņa samazinājumu Savienībā, Komisija atgādina argumentāciju, kas izklāstīta pagaidu regulas 108. apsvērumā, t. i., ka Ķīnas importa radītais spiediens bija īpaši spēcīgs lielu partiju pārdošanas sektorā un tas acīmredzami ietekmēja Savienības ražotāju krājumus. Krājumu attiecības pieaugumu attiecīgajā periodā nevar izskaidrot tikai ar grūtībām pārdot ražojumus, bet tas saistāms arī ar vajadzību saglabāt krājumos pieejamo ražojumu ārkārtīgi lielu daudzveidību. Tāpēc tiek apstiprināts secinājums par Ķīnas importa kaitējošo ietekmi uz krājumiem.
3.3. Ekonomiskās krīzes ietekme
(155)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtību patiesais cēlonis ir ekonomiskā krīze. To apliecinot fakts, ka stāvoklis visvairāk pasliktinājās laikā no 2008. līdz 2009. gadam, t. i., gadā, kad krīze sasniedza maksimumu, savukārt pēc tam šī tendence bija mazāk izteikta. Tika arī norādīts, ka attiecīgajā periodā notika cikla kāpumi un kritumi un ka augstākajam kāpumam bija raksturīgs uzplaukums būvniecības nozarē, bet viszemāko kritumu raksturoja finanšu krīze un eksporta samazināšanās, jo tika izveidotas jaunas ražotnes trešās pasaules valstīs.
(156)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vairāki kaitējuma rādītāji bija pasliktinājušies ekonomiskās krīzes dēļ, nevis saistībā ar importu par dempinga cenām. Kā norādīja minētā persona, ekonomikas lejupslīdes ietekmē palielinājās pieprasījums pēc zemu cenu ražojumiem lielos daudzumos. Tādējādi Savienības ražošanas nozarei bija vairāk jāpievēršas liela apjoma produkcijas pasūtījumu izpildei - šajā segmentā Ķīna jau darbojās, tāpēc palielinājās krājumu līmenis. Turklāt ekonomikas lejupslīde Savienībā izraisīja inflāciju, kas bija salīdzinoši lielāka nekā Ķīnā, tāpēc palielinājās Savienības ražotāju ražošanas izmaksas, kā rezultātā Savienības nozarei bija jāpārdod ražojumi par cenām, kas bija zemākas par ražošanas izmaksām.
(157)
Cita persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares peļņa būtiski palielinājās IP pēdējā ceturksnī, un tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare bija atguvusies pēc ekonomiskās krīzes. Minētā persona pieprasīja peļņu par IP norādīt pa ceturkšņiem, jo tas, visticamāk, apliecinātu, ka, tuvojoties IP beigām, rentabilitāte ievērojami palielinājās.
(158)
Tas, ka ekonomikas lejupslīde ietekmēja Savienības ražošanas nozares veiktspēju, jau tika apstiprināts pagaidu pasākumu noteikšanas regulas 120. apsvērumā. Šajā saistībā jāatgādina, ka, lai varētu konstatēt cēloņsakarību, attiecīgā tiesību norma paredz, ka importam par dempinga cenām jārada būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei. Tomēr importam par dempinga cenām nav jābūt vienīgajam kaitējuma cēlonim.
(159)
Turklāt izmeklēšanā pierādījās, ka Ķīna varēja turpināt eksporta palielināšanas tendenci, neraugoties uz ekonomisko krīzi. Ķīna patiešām bija vienīgais tirgus dalībnieks, kas spēja saglabāt savu tirgus daļu sarežģītajā ekonomiskajā situācijā.
(160)
Attiecībā uz strukturālajām pārmaiņām Savienības pieprasījumā, kā minēts 156. apsvērumā, jānorāda, ka netika iesniegti pierādījumi, lai pamatotu šo apgalvojumu. Gluži pretēji - jāatceras, kā paskaidrots pagaidu regulas 106. apsvērumā, ka izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei bija jāmaina savs ražojumu klāsts, piedāvājot lielāku ražojumu dažādību veidu, krāsu un izmēru ziņā, un jāpalielina savi krājumi, lai īsā laikā reaģētu uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.
(161)
Attiecībā uz inflācijas ietekmi uz ražošanas izmaksām tiek norādīts, ka inflācijas līmenis Savienībā attiecīgajā periodā vidēji nav bijis augstāks kā Ķīnā un ka tāpēc ar to nevar izskaidrot Savienības ražotāju grūtības pārdot ražojumus par stabilām cenām. Turklāt, ņemot vērā cenu samazinājuma līmeni, nevar arī secināt, ka Savienības ražošanas nozare ir radījusi lejupēju spiedienu uz Ķīnas importa cenām. Pamatojoties uz šiem atzinumiem, minētās personas apgalvojums bija jānoraida.
(162)
Turpretī attiecībā uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē jāatgādina, ka pagaidu regulā (126. apsvērumā) ir pierādīts, ka Ķīnas eksportētāju īstenotā agresīvā cenu noteikšanas politika ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti attiecīgajā periodā jau pirms pasaules ekonomikas lejupslīdes. Tas pierāda, ka pat tad, ja nebūtu krīzes, spiediens, ko izraisīja imports no Ķīnas par zemām cenām, pats par sevi bija pietiekams, lai varētu izraisīt būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(163)
Šis fakts, ja to vērtē dempinga cenu kontekstā, vēl vairāk apstiprina secinājumu, ka ekonomikas lejupslīde nepārtrauc cēloņsakarību starp Ķīnas eksportu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(164)
Attiecībā uz prasību peļņu par IP norādīt pa ceturkšņiem jānorāda, ka tas netika uzskatīts par būtisku pašreizējā izmeklēšanā, jo pat tad, ja būtu noticis šāds lielāks peļņas palielinājums, tas būtu bijis jāsalīdzina ar mērķa peļņu 3,9 %.
3.4. Ietekme, ko izraisījusi Savienības ražošanas nozares nepārstrukturēšana
(165)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražotājiem nodarītais kaitējums ir saistāms ar ražošanas nepārstrukturēšanu, jo tirgus samazinājums par 29 % tika panākts, tikai samazinot jaudu par 7 % un nodarbinātību par 16 %.
(166)
Šajā sektorā ražošanas jaudas samazināšana ir sarežģīts process, jo tās atjaunošana iespējamas tirgus atveseļošanās gadījumā ražotājiem izmaksā ļoti dārgi. Nodarbinātības samazināšana attiecīgajā periodā notika tādā pašā apjomā kā tirgus samazināšanās. Nodarbinātības tendencēm nav precīzi jāatspoguļo jaudas tendences, jo ne visas darba vietas ir tieši saistītas ar faktisko ražošanu. Visbeidzot, fakts, ka jaudas un darbaspēka samazināšana ražošanas nozarē precīzi neatbilst tirgus samazinājumam, nenorāda uz to, ka nav veikta pārstrukturēšana. Tāpēc pretēji minētajiem apgalvojumiem, ņemot vērā ražošanas nozares struktūru, jaudas samazinājums par 7 % un nodarbinātības samazinājums par 16 % jāuzskata par ievērojamu.
3.5. Savienības ražošanas nozares veiktspējas ietekme uz eksporta tirgiem
(167)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos izraisīja augstās cenas, nevis Ķīnas eksporta radītā ietekme.
(168)
Attiecībā uz šo apgalvojumu jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti pēc ekonomiskās krīzes ir uzlabojušies. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka eksporta rezultātiem būtu bijusi ievērojama kaitējoša ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(169)
Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no Ķīnas par dempinga cenām, būtu tik liela, lai lauztu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ar šo apstiprina pagaidu regulā izklāstītos secinājumus par cēloņsakarību.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(170)
Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija veica visu ar Savienības interesēm saistīto argumentu sīkāku analīzi. Visi jautājumi tika izskatīti, un pagaidu regulā izklāstītie secinājumi tika apstiprināti.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(171)
Tā kā nav piezīmju par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo apstiprina pagaidu regulas 137.-141. apsvērumā izklāstītos secinājumus.
2. Importētāju intereses
(172)
Viena persona apgalvoja, ka pasākumu piemērošana apdraud importētāju ekonomisko pastāvēšanu, jo tie spētu tikai daļēji novirzīt maksājumu izraisītās papildu izmaksas uz saviem klientiem.
(173)
Pēc galīgās informācijas paziņošanas divas personas iebilda pret secinājumu, ka importētāji var viegli pārorientēties no Ķīnas piegādēm uz citiem piegādes avotiem, jo īpaši tāpēc, ka ražojumu īpašības un cenas nav salīdzināmas.
(174)
Attiecībā uz šo apgalvojumu jāatgādina, ka lielu daļu importa maksājumi neietekmē, jo tas nav Ķīnas izcelsmes imports. Īpašības, kas piemīt ražojumam, kuru ražo visā pasaulē salīdzināmā kvalitātē, liek domāt, ka šie ražojumi ir savstarpēji aizstājami un ka tāpēc ir pieejami vairāki alternatīvi avoti, neraugoties uz apgalvojumiem. Pat attiecībā uz importētājiem, kuri paļaujas uz Ķīnas importu, kas izmeklēšanā tika atzīts par importu par dempinga cenām un pārdošanas cenām, kuras bija daudz zemākas nekā Savienības izcelsmes ražojumiem, izmeklēšanā tika konstatēts, ka importētāji var piemērot savām pārdošanas cenām vairāk nekā 30 % uzcenojumu. Šis apstāklis kopā ar faktu, ka konstatētā importētāju gūtā peļņa ir apmēram 5 % un ka tiem ir iespēja vismaz daļu no potenciālā izmaksu palielinājuma novirzīt uz saviem klientiem, liecina, ka tie var pārvarēt pasākumu ietekmi.
(175)
Turklāt, kā secināts pagaidu regulas 144. apsvērumā, pasākumu piemērošana neliegs Savienības importētājiem palielināt to ražojumu importa īpatsvaru no pārējiem avotiem, kuri tiek importēti par cenām, kas nav dempinga cenas, un kuri tiem ir pieejami gan Savienībā, gan trešās valstīs.
(176)
Viens importētājs apgalvoja, ka noteiktam ražojumu veidam Ķīnas cenas pašlaik būtu augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un ka tāpēc pasākumi liegtu eksportēt šo konkrēto ražojumu veidu nākotnē.
(177)
Šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Turklāt saskaņā ar pieejamo informāciju šā ražojuma veida īpatsvars tirgū ir pavisam neliels un būtiski neietekmētu situāciju Savienības tirgū piegāžu ziņā. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.
3. Lietotāju intereses
(178)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ietekme uz lietotājiem būs ievērojama. Tās jo īpaši uzskatīja, ka pat minimāls cenu paaugstinājums par 32,3 % liegs pircējiem iegādāties kvalitatīvus ražojumus. Tika arī pausts uzskats, ka būtiski tiks ietekmēti nelieli specializētie veikali, kaut arī varētu būt tiesa, ka ietekme uz lieliem daudzveidīgiem mājamatniecības preču veikaliem būs ierobežota.
(179)
Saistībā ar ietekmi uz galīgajiem lietotājiem Komisija apstiprina to, kas provizoriski secināts Komisijas regulā, ar kuru nosaka pagaidu maksājumus, konkrēti tās 152. un 153. apsvērumā, proti, ka ietekme uz cenām būs ierobežota.
(180)
Būvniecības sektors, kas ir viens no lielākajiem keramikas flīžu ražotāju klientiem, nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Eiropas Būvniecības nozares federācija (FIEC) vēlreiz tika aicināta iesniegt statistikas datus, kas norāda, kādā mērā būvniecības nozari ietekmēs - ja vispār ietekmēs - pasākumu piemērošana. FIEC apstiprināja, ka, lai gan šāda informācija nav tieši pieejama, pasākumu ietekme uz nozares vispārējās uzņēmējdarbības izmaksām ir ļoti maza. Tā arī paskaidroja, ka mazā interese no tās dalībnieku puses jāuzskata par Komisijas priekšlikuma atbalstīšanu.
(181)
Visbeidzot, attiecībā uz maziem specializētajiem veikaliem Komisija nevarēja iegūt pārliecinošus datus, kas apstiprinātu antidempinga pasākuma ietekmes apjomu un apmēru. Paturot prātā to, kas notiek ar importētājiem, jāatceras arī, ka keramikas flīzes tiek ražotas Savienībā un daudzās trešās valstīs, no kurām tās netiek importētas par dempinga cenām, tāpēc var izslēgt nopietnu risku, ka varētu būt vērojams piedāvājuma deficīts mazumtirdzniecības veikaliem.
4. Galapatērētāju intereses
(182)
Centieni tika vērsti uz sīkāka ietekmes novērtējuma saņemšanu no patērētājiem. Izmeklēšana pierādīja, ka ietekme, visticamāk, būs ierobežota.
(183)
Pirmkārt, pasākuma absolūtā vērtība tiek aprēķināta pēc importa cenas, tātad par pamatu izmantojot cenu, kas ir daudz zemāka nekā attiecīgā ražojuma galīgā mazumtirdzniecības cena. Šo vērtību var sadalīt dažādos posmos (importētāji, vairumtirgotāji un mazumtirgotāji), pirms tiek sasniegts galapatērētājs. Pat ja importētāji un tālākpārdevēji visu maksājuma slogu novirzīs uz klientiem, jāatgādina, ka tirgū ir plašs tādu ražojumu piedāvājums, kam nepiemēro pasākumus un ko izgatavo gan Savienības, gan trešo valstu ražotāji.
(184)
Antidempinga maksājumu ietekmi uz patēriņa cenām Komisija aprēķināja, novērtējot veicamo maksājumu summu atbilstoši faktiskajam importam no Ķīnas un sadalot šo summu tieši uz patērētājiem, pieņemot, ka importētāji, vairumtirgotāji un mazumtirgotāji visas papildu izmaksas novirzītu uz galapatērētājiem. Tādējādi aprēķinātā ietekme uz izmaksām ir daudz mazāka par EUR 0,5 uz m2. Jāatceras, ka pagaidu regulā tika secināts, ka gada vidējais patēriņš Savienībā ir apmēram 2,2 m2 uz vienu cilvēku. Tāpēc, ņemot vērā maksājuma nelielo ietekmi uz vienu kvadrātmetru, izmaksu palielinājums, visticamāk, būs ierobežots pat tad, ja patērētājam būs jāiegādājas ievērojams attiecīgā ražojuma daudzums būvdarbu vai atjaunošanas darbu vajadzībām.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(185)
Paredzams, ka pasākumu piemērošana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus.
(186)
Turklāt paredzams arī, ka pasākumu piemērošanai būs ierobežota ietekme uz lietotājiem/importētājiem, kas varēs iepirkt ražojumu no ļoti dažādiem piegādātājiem Savienības tirgū un citās trešās valstīs.
(187)
Ņemot vērā minēto, nevar secināt, ka pasākumu piemērošana būtu pretrunā Savienības interesēm.
G. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
1.1. Informācijas publiskošana
(188)
Divas ieinteresētās personas uzskatīja, ka Komisijai pagaidu regulā bija jāpublisko cenu samazinājuma starpība, un viena no tām apgalvoja, ka šo datu nepubliskošana nozīmē, ka ieinteresētās personas nevarēja novērtēt, vai ir pareizi piemērots mazākā maksājuma noteikums.
(189)
Atbildot uz minēto, jānorāda, ka pagaidu starpības bija šādas:
Uzņēmums
Kaitējuma starpība
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās
66,0 %
Pārējie uzņēmumi
95,8 %
1.2. Kaitējuma starpība
(190)
Viena persona apgalvoja, ka Komisija kaitējuma noteikšanai ir izmantojusi neatbilstīgu pieeju un ka tai savi secinājumi bija jāizdara, pamatojoties uz visas ražošanas nozares vidējiem svērtajiem datiem.
(191)
Attiecībā uz šo apgalvojumu jānorāda, ka konstatējumi par kaitējuma novēršanas līmeni ir izdarīti, pamatojoties uz pārbaudītiem, ar konkrētiem uzņēmumiem saistītiem datiem, kas tika uzskatīti par visticamāko pamatu, lai ņemtu vērā visus attiecīgos faktus salīdzināšanas mērķiem. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.
(192)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jāpiemēro pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodara imports no Ķīnas par dempinga cenām.
(193)
Nosakot šo maksājumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(194)
Tāpēc tika uzskatīts par atbilstošu aprēķināt cenu samazinājuma starpību, pamatojoties uz cenām, kas noteiktas pēc Savienības ražotāju un Ķīnas eksportētāju iesniegtajiem datiem.
(195)
Aprēķinot antidempinga maksājuma summu, kas nepieciešama, lai novērstu kaitējošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka maksājums būtu jāaprēķina tā, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt savas ražošanas izmaksas un gūt saprātīgu peļņu. Tika uzskatīts, ka šādai saprātīgajai peļņai pirms nodokļu nomaksas jābūt tādai, kādu šāda veida nozare gūtu normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā. Minētā peļņa tika novērtēta, pamatojoties uz 3,9 % rentabilitāti, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza 2007. gadā, kā sīkāk izklāstīts pagaidu regulas 12. tabulā.
(196)
Noteiktā kaitējuma starpība ir šāda:
Uzņēmums
Kaitējuma starpība
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās
65,0 %
Pārējie uzņēmumi
82,3 %
(197)
Jānorāda, ka kaitējuma starpība “visiem pārējiem ražotājiem, kas sadarbojās”, tika noteikta, neizmantojot no Kito Group saņemtos datus, jo Kito Group nebija iekļauts atlasē, un arī lai nodrošinātu saskaņotību ar veidu, kādā tiek aprēķināta dempinga starpība “visiem pārējiem ražotājiem, kas sadarbojās”. (Sk. pamatregulas 9. panta 6. punkta pirmo teikumu.) Attiecībā uz Kito Group nolūkā piemērot pamatregulas 18. pantu, kā minēts 54. apsvērumā, piemēros atlikušo kaitējuma starpību.
(198)
Jāņem vērā arī, ka cenu samazinājuma starpība ir lielāka nekā iepriekš 88.-93. apsvērumā konstatētā dempinga starpība, un tāpēc dempinga starpība būtu jāizmanto par pamatu maksājuma līmeņa noteikšanai saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(199)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti atlasē, būtu jāparedz noteikums, ka I pielikumā minētajiem uzņēmumiem piemērojamais vidējais svērtais maksājums jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem pretējā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota atlases veida pārbaude.
2. Muitas deklarācija
(200)
Statistikas dati par attiecīgo ražojumu bieži ir izteikti kvadrātmetros. Tomēr šāda papildu mērvienība attiecīgajam ražojumam nav norādīta Kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (6). Tāpēc jāparedz, ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā norāda ne tikai importam paredzētā attiecīgā ražojuma svaru kilogramos vai tonnās, bet arī tā daudzumu kvadrātmetros.
3. Pagaidu maksājuma galīgā iekasēšana
(201)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek uzskatīts par nepieciešamu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kuru nosaka ar pagaidu regulu.
(202)
Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, būtu galīgi jāiekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā, savukārt nodrošinātās summas, kuras pārsniedz antidempinga maksājumu galīgo likmi, būtu jāatmaksā.
4. Pasākumu veids
(203)
Viena ieinteresētā persona ieteica pasākumus piemērot viszemākās importa cenas (VIC) veidā, nevis ad valorem nodokļu veidā. Tomēr VIC nav piemērota attiecīgajam ražojumam, jo tas ir pieejams vairākos izstrādājumu veidos, kuru cenas būtiski atšķiras, tādējādi radot būtisku šķērskompensācijas risku. Turklāt paredzams, ka izstrādājumu veidi arī turpmāk attīstīsies dizaina un apdares ziņā un VIC vairs nenodrošinās atbilstošu pamatu maksājuma līmeņa noteikšanai. Tāpēc prasība piemērot pasākumus VIC veidā tiek noraidīta.
(204)
Cita persona prasīja pasākumus piemērot importa kvotu veidā. Tomēr importa kvotas neatbilst nedz pamatregulai, nedz starptautiski saskaņotajiem noteikumiem. Tāpēc prasība bija jānoraida,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgs antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstīto un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums
Taric papildu kods
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
30,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
69,7 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 258/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu to keramikas flīžu importam, uz kurām patlaban attiecas KN kodi 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu summu, atmaksā.
3. pants
Ja kāds no Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam), ka tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro ar šo regulu noteiktos pasākumus, un ka tas ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces, vai arī uzņēmies neatsaucamas līgumiskas saistības eksportēt ievērojamu attiecīgo preču daudzumu uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda beigām, Padome pēc Komisijas ierosinājuma ar vienkāršu balsu vairākumu un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var grozīt 1. panta 2. punktu, lai attiecīgajam ražotājam piemērotu maksājumu, kurš piemērojams atlasē neiekļautajiem ražotājiem, kas sadarbojās, t. i., 30,6 %.
4. pants
Ja tiek iesniegta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā attiecībā uz ražojumiem, kas minēti 1. pantā, attiecīgajā deklarācijas laukā ieraksta importēto ražojumu daudzumu kvadrātmetros.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 12. septembrī