РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 юли 2011 година
относно държавна помощ C 15/09 (ex N 196/09), която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate
(нотифицирано под номер C(2011) 5157)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/118/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 2 октомври 2008 г. Европейската комисия временно разреши държавна помощ в полза на Hypo Real Estate Holding AG под формата на държавна гаранция в размер на 35 млрд. евро (регистрирана под дело № 44/08) (3), валидна за срок от шест месеца или до датата на представяне на надежден и обоснован план за преструктуриране за банката. Германия уведоми за мярката на 30 септември 2008 г.
(2)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за план за преструктуриране на Hypo Real Estate („HRE“) (регистриран под дело № 196/09). С писмо от 17 април 2009 г. Германия допълни уведомлението за плана за преструктуриране, като информира Комисията за капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро и за удължаване на държавните гаранции в размер на 52 млрд. евро, които са били предоставени съгласно одобрената схема за подкрепа на банката (4).
(3)
С писмо от 7 май 2009 г. (5) Комисията уведоми Германия, че е открила процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това решение („решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(4)
На 3 юни 2009 г. Германия уведоми за капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, регистрирана под дело № 333/09.
(5)
На 17 август 2009 г. Германия уведоми Комисията (регистрирано под дело номер C 15/09), че възнамерява да удължи отново гаранциите, предоставени по-рано от Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin“) в размер на 52 млрд. евро в полза на HRE (вж. съображение 2).
(6)
На 20 и 21 октомври 2009 г. Германия предостави още една актуализация на плана за преструктуриране, уведоми Комисията за допълнителни планирани мерки в полза на HRE (създаване на институция по ликвидация, предоставяне на допълнителни гаранции) и информира Комисията за допълнително удължаване, т.е. третото удължаване, на съществуващите гаранции на SoFFin в размер на 52 млрд. евро (регистрирано под дело № 557/09).
(7)
На 26 октомври 2009 г. Германия уведоми, под дело № 557/09, за допълнителна капиталова инжекция в размер на 3,0 млрд. евро, гаранции на SoFFin в размер на общо 18 млрд. евро в полза на HRE, както и за гаранция на SoFFin в размер на 2 млрд. евро в полза на институцията по ликвидация на HRE (7). Комисията не одобри гаранцията на SoFFin в размер на 2 млрд. евро.
(8)
На 13 ноември 2009 г. Комисията удължи официалната процедура по разследване и временно одобри капиталовите инжекции в размер на 60 млн. евро, 2,96 млрд. евро и 3 млрд. евро (по дела: C 15/09, № 333/09 и № 557/09), докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(9)
На 15, 16 и 17 декември 2009 г. (регистрирано под дело № 694/09) немските власти допълниха уведомлението от 26 октомври 2009 г., като представиха допълнителна информация във връзка с гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро.
(10)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно разреши гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро за максимален срок от една година (дело № 694/09) (9).
(11)
На 30 април 2010 г. Германия уведоми за капиталова инжекция от SoFFin в размер на 1,85 млрд. евро (дело № 161/10).
(12)
На 19 май 2010 г. Комисията временно разреши капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране (10).
(13)
На 2 септември 2010 г. Германия уведоми за гаранция за ликвидност на SoFFin в размер на 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(14)
На 10 септември 2010 г. Германия уведоми за мярка за обезценени активи - т.е. за намерението да прехвърли активи от HRE към FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM“) - и за капиталова инжекция до приблизително 2,13 млрд. евро, както и за допълнителна гаранция, т.e. гаранция за покриване на задължения до 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(15)
На 24 септември 2010 г. Комисията отново удължи официалната процедура по разследване и временно одобри мярката за обезценени активи, гаранцията за ликвидност в размер на 20 млрд. евро и гаранцията за покриване на задължения до 20 млрд. евро. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си. Решението на Комисията от 24 септември 2010 г. не обхвана капиталовата инжекция до 2,13 млрд. евро, за която Германия уведоми на 10 септември 2010 г.; т.e. тази капиталова инжекция не е била одобрена от Комисията.
(16)
На 14 юни 2011 г. Германия представи окончателна актуализация на плана за преструктуриране. На 15 юни 2011 г. Германия представи списък на съответните ангажименти, който беше допълнен на 1 юли 2011 г.
(17)
На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, както е било съобщено на 10 септември 2010 г., а че ще бъде в размер на 2,08 млрд. евро и че намалената сума ще бъде предоставена на FMS-WM.
(18)
Междувременно бяха проведени няколко заседания и телефонни конференции и беше обменена допълнителна кореспонденция между отделите на Комисията, Германия и HRE.
(19)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, препрати ги на Германия и получи коментари от Германия с писмо от 24 март 2010 г.
II. ПОЛУЧАТЕЛ И МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
II.1. Получател
(20)
HRE е учредено през октомври 2003 г. като отделно дъщерно дружество, състоящо се от някои части от групата HVB, насочени към дейност в областта на финансирането на недвижими имоти за търговска цел. През 2007 г. HRE пое дейността на DEPFA Bank plc със седалище в Дъблин и разшири предмета си на дейност, като включи в него финансирането на публичния сектор и инфраструктурното финансиране. Групата HRE (13) понастоящем се състои от Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) и неговите три дъщерни дружества PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), DEPFA Bank plc и Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation („HRE Finance i.L.“). Както DEPFA Bank plc, така и PBB имат редица допълнителни дъщерни дружества и участия. PBB е преименуваната основна банка на групата и единственото от трите дъщерни дружества на HRE Holding, което ще продължи да реализира нови дейности. Секторите, в които това дружество осъществява дейност, включват финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции („ФПИ“). DEPFA Bank plc намалява своята дейност и няма да сключва договори за нова дейност, считано от момента на уведомяването за настоящото решение на Комисията. Основните дейности на това дружество включват най-вече дейности, свързани с кредитиране на предприятия от публичния сектор и бюджетно кредитиране, както и с финансирането на инфраструктурни проекти (напр. пътища, мостове, тунели и обществени сгради). Както е видно от наименованието му, HRE Finance i.L. представлява дружество в производство по ликвидация (14).
(21)
FMS-WM, институцията по ликвидация за HRE, беше учредена през 2010 г. Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, дейности, които институцията пое поради факта, че те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. С течение на времето FMS-WM придоби собственост над значителна част от активите на HRE. FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност.
(22)
HRE отчете загуби в размер на 5,5 млрд. евро за финансовата 2008 г., загуби в размер на 2,2 млрд. евро за 2009 г. и загуби в размер на 0,9 млрд. евро за 2010 г.
(23)
Германия стана собственик на 90 % от HRE чрез инжектирането на капитал в размер на приблизително 3,02 млрд. евро (60 млн. евро през март 2009 г., 2,96 млрд. евро през юни 2009 г.). През есента на 2009 г. бе осъществено елиминиране на миноритарните акционери. Германия придоби останалите акции, като заплати 1,30 EUR на акция и стана собственик на 100 % от HRE. Впоследствие беше открита процедура по преструктуриране по отношение на HRE.
II.2. Затруднения на HRE в контекста на финансовата криза
(24)
В края на септември 2008 г. HRE бе изправено пред недостиг на ликвидност, който е щял да го доведе до несъстоятелност. HRE не бе в състояние да получи краткосрочно финансиране на пазарите, тъй като кризата на финансовия пазар доведе до срив на някои финансови пазари. След като Lehman Brothers кандидатства за защита на кредиторите, в средата на септември 2008 г. по-специално междубанковият пазар достигна до почти пълен застой.
(25)
Моделът на стопанска дейност на DEPFA Bank plc, дъщерно дружество, притежавано изцяло от HRE от октомври 2007 г. насам и зависещо в голяма степен от финансиране от междубанковия пазар и други краткосрочни необезпечени източници на финансиране, се оказа крайно нестабилен в условията на ликвидна криза, а произтичащите от това проблеми представляваха заплаха за самото му съществуване.
(26)
HRE трябваше да покрие краткосрочните нужди от ликвидни средства на DEFPA Bank plc. При все това обемът на кредитните линии с падеж на 30 септември 2008 г. се оказа твърде голям за възможностите за подкрепа на HRE. Освен това вътрешните сделки и дейности в рамките на групата HRE, например сделки с вземания, гаранции и гаранционни писма, показват, че повечето дружества в групата HRE са се намирали в същото положение. Поради това проблемите с ликвидността са представлявали сериозна заплаха за съществуването на групата HRE.
(27)
Освен това затрудненията на HRE се дължаха inter alia на проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не показват подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил, както и на факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации, които са използвали различни ИТ системи, […] (15).
II.3. Мерки за държавна помощ
(28)
Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции в общ размер на приблизително 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите с елемент на помощ в размер на приблизително 20 млрд. евро.
II.3.1. Капиталови инжекции
II.3.1.1. Капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро
(29)
Като част от намерението на Германия да получи пълен контрол върху HRE, като придобие всичките му акции на няколко етапа, на 30 март 2009 г. SoFFin закупи 20 млн. нови акции, собственост на HRE, с номинална стойност от 3 EUR всяка, в резултат на което HRE получи капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, а SoFFin придоби дял от собствения капитал на дружеството в размер на 8,65 %. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.2. Капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро
(30)
На 2 юни 2009 г. акционерите на HRE одобриха капиталова инжекция в HRE в размер на 2,96 млрд. евро, която бе осъществена посредством емитиране на нови акции, които следва да бъдат придобити от SoFFin. В резултат на това SoFFin придоби 90 % от акциите на HRE. Тези новоемитирани акции бяха вписани в търговския регистър на 8 юни 2009 г. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.3. Капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро
(31)
Капиталовата инжекция, за която беше уведомено на 26 октомври 2009 г., възлизаща на общо 3,0 млрд. евро, беше структурирана по следния начин:
а)
вливане на 2 млрд. евро в свободен резерв („freie Rücklagen“) на HRE Holding и PBB. След елиминирането на миноритарните акционери HRE е станало изцяло собственост на Германия/SoFFin.
б)
вливане на 1 млрд. евро под формата на непряко дялово участие в PBB чрез зависещ от печалбата купон в размер на 10 % годишно.
(32)
Договорите за тази капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро бяха подписани на 16 ноември 2009 г. Комисията временно одобри капиталовата инжекция на 13 ноември 2009 г.
II.3.1.4. Капиталова инжекция до 1,85 млрд. евро
(33)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро в свободния резерв („freie Rücklagen“) на HRE беше разделена на два транша:
а)
капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро (този транш беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г. и беше влят в дружеството след това);
б)
капиталова инжекция в размер на до 450 млн. евро (този транш също беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г., като бе обвързан с наличието на определени обстоятелства (16). Неговото вливане все още не е осъществено, тъй като тези обстоятелства все още не са възникнали).
(34)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро е част от обща нужда от капитал, определена в плана за преструктуриране на HRE. 1,4 млрд. евро от тази капиталова инжекция бяха влети с цел изпълнение на регулаторните капиталови изисквания и с цел осигуряване на буфер за риска. Договорът за тази капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро беше подписан на 20 май 2010 г. Германия очаква другата част от 1,85 млрд. евро, т.е. 450 млн. евро, да бъде влята през третото тримесечие на 2011 г.
II.3.1.5. Капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро
(35)
На 10 септември 2010 г. немските власти уведомиха за капиталова инжекция в размер до 2,13 млрд. евро в полза на HRE. На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, а в размер на 2,08 млрд. евро и че сумата ще бъде влята във FMS-WM. Според Германия сумата в размер на 2,08 млрд. евро ще бъде влята през третото тримесечие на 2011 г. SoFFin внесе тези 2,08 млрд. евро, със съгласието на Европейската комисия, под формата на капиталово вземане („Einlageanspruch“) в капиталовия резерв („Kapitalrücklage“) на HRE Holding. HRE Holding прехвърли това капиталово вземане на FMS-WM на 1 октомври 2010 г.
II.3.2. Гаранции
II.3.2.1. Гаранции в размер на 35 млрд. евро
(36)
На 13 ноември 2008 г. Германия осигури държавни гаранции в размер на 35 млрд. евро с цел задоволяване на нуждите на HRE от рефинансиране. Гаранциите бяха временно одобрени от Комисията на 2 октомври 2008 г.
(37)
Тези гаранции бяха осигурени във връзка с линия от ликвидни средства в размер на 20 млрд. евро, предоставена от Deutsche Bundesbank, и във връзка с гарантирани облигации в размер на 15 млрд. евро, поети от консорциум на германски финансови институции.
(38)
HRE заплати гаранционна премия на държавата за гаранцията в размер на 35 млрд. евро, която се състои от основна премия и премия, свързана с постигнатите резултати. Основната премия се състоеше от 1 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при първа загуба“ и от 0,5 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при втора загуба“. Премията, свързана с резултатите, се състоеше от 1,25 % годишно върху „гарантираната сума при първа загуба“ и от 0,25 % на година върху „гарантираната сума при втора загуба“.
II.3.2.2. Гаранции в размер на 52 млрд. евро
(39)
В периода ноември 2008 г. - февруари 2009 г. HRE получи гаранции в размер на общо 52 млрд. евро от SoFFin въз основа на одобрената схема на Германия за оздравяване на банковия сектор (17).
(40)
HRE заплати гаранционна такса в размер на 0,5 % за частите от гаранцията, които действително бяха използвани за покриването на облигации, както и такса ангажимент в размер на 0,1 % за части, които не са използвани.
II.3.2.3. Гаранция в размер на 8 млрд. евро
(41)
„Обезпечените дългови облигации“, чийто срок изтича на 23 декември 2009 г., бяха заменени от гаранция на SoFFin в размер на 8 млрд. евро. Комисията одобри временно тази гаранция на 21 декември 2009 г.
(42)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.4. Гаранция в размер на 10 млрд. евро
(43)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно одобри гаранция на SoFFin в размер на 10 млрд. евро с максимален срок от една година с цел да се обезпечат ликвидните нужди на HRE.
(44)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.5. Гаранция в размер на 20 млрд. евро
(45)
HRE се нуждаеше от допълнителна гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро поради наличието на неблагоприятни развития на пазарите на капиталови и лихвени фючърси, които засягаха HRE до момента, в който активите бяха прехвърлени на институцията по ликвидация FMS-WM. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(46)
HRE заплаща гаранционна премия в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.6. Гаранция в размер до 20 млрд. евро
(47)
Беше необходима гаранция за покриване на задължения в размер до 20 млрд. евро поради оставащата несигурност, свързана с технически сложните процедури във връзка с прехвърлянето на активи към институцията по ликвидация. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(48)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.3. Прехвърляне на активи към институцията по ликвидация
(49)
Освен това на 10 септември 2010 г. Германия уведоми за прехвърлянето на условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM. FMS-WM бе създадена с решение на съвета на директорите от 8 юли 2010 г. в съответствие със германския закон Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Закон за фонда за стабилизация на финансовия пазар] (параграф 8, буква а) от FMStFG). Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, които е поела, тъй като те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. FMS-WM действа независимо от HRE и се възползва от задължението на SoFFin да компенсира загуби („Verlustausgleichspflicht“). При все това FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност. В резултат на това много от активите на HRE биха могли да бъдат прехвърлени само номинално; бяха създадени разнообразни механизми за „прехвърляне“, които зависят от конкретни обстоятелства, с цел да бъде постигнат сходен ефект на облекчение на регулаторния капитал в полза на PBB и групата HRE.
(50)
Комисията временно одобри прехвърлянето на 24 септември 2010 г. С мярката бяха прехвърлени нестратегически и неработещи активи, например държавни облигации или необслужвани имотни заеми (или, както е описано в съображение 49, само използваният от тях регулаторен капитал) в механизъм, подкрепен от правителството, който ще бъде ликвидиран постепенно в течение на известен брой години. Сред прехвърлените нестратегически активи бяха включени и онези активи, които не биха могли да се използват като обезпечение за обезпечените облигации.
(51)
Действителната дата на прехвърлянето беше 30 септември 2010 г. Поради амортизацията към този момент счетоводната стойност на портфейла, разпределен за прехвърлянето, е била в размер на 173 млрд. евро. В съответствие със съобщението на Комисията относно обработването на обезценените активи в банковия сектор на Общността („Съобщение относно обезценените активи“ или „СОА“) (18) Комисията назначи външни експерти, които да окажат съдействие при оценяването на портфейла, като определят елемента на помощ и преценят дали и до каква степен стойността на извършеното прехвърляне е надвишавала действителната икономическа стойност (ДИС) на портфейла. Съгласно предвиденото в СОА Германия също така възложи на външен експерт да извърши независима оценка.
(52)
Портфейлът включваше заеми за недвижими имоти за търговска цел в размер на около 30 млрд. евро, които са географски диверсифицирани и се състоят най-вече от финансиране за офис сгради и търговски центрове. Те са с относително кратък срок (три години), но с по-ниско кредитно качество.
(53)
Частта с недвижими имоти за нетърговски цели от портфейла се състоеше от финансиране на публичния сектор или облигации и заеми за публични образувания или дружества за комунални услуги. По-голяма част от тази дейност се състоеше от стандартни облигации („обикновени облигации“), но също така включваше „структурирани кредитни инструменти“ в размер на 31 млрд. евро и други заеми за публичния сектор в размер на 30 млрд. евро. Качеството на активите от тази част на портфейла беше значително по-добро от това на заемите за недвижими имоти за търговска цел. При все това пазарната цена на ценните книжа беше значително намалена поради техния дългосрочен матуритет и разширяването на пазарния кредитен спред от момента на придобиването насам.
(54)
Експертите на Комисията констатираха, че за разлика от някои други дела за държавна помощ, сложните заеми за недвижими имоти за търговска цел и категориите от структурирани кредитни активи (които се състоят предимно от ценни книжа, обезпечени със студентски заеми, ценни книжа, обезпечени с активи от публичния сектор и инвестиция в суап на пълна възвращаемост в размер на 5 млрд. евро) като цяло са били надеждни. Те са очаквали единствено ограничени загуби по отношение на тези категории, макар и по-високи от прогнозираните от експертите на Германия, основно поради оценката на облигациите в брой в структурите на Halcyon/Pegasus, както и поради отрицателната основа и имплицитните разходи за финансиране в суаповете на пълна възвращаемост. От друга страна „обикновените облигации“ бяха прехвърлени на ниво суап на активите близо до паритет, значително надвишаващ тяхната ДИС. В допълнение те са принадлежали към пазари, които не са били особено обезценени, така че всъщност тяхната ДИС е следвало да бъде близка до тяхната пазарна стойност. В резултат на това експертите на Комисията заключиха, че ДИС на тази част от портфейла ще бъде значително по-ниска от стойността, на която HRE ги е прехвърлило на FMS-WM.
(55)
По отношение на портфейла от деривати експертите на Комисията се съгласиха до голяма степен с констатациите на експертите на Германия. В допълнение те изчислиха, че равностойността на кредитния риск е малко по-висока от нивото, установено от експертите на Германия и включиха някои констатации от тяхната извадка, както и обща такса за „оперативен риск“, основана на предпазливи предположения, свързани с недостатъци в общата ефективност на хеджирането.
(56)
В таблицата по-долу се посочват в обобщен вид констатациите на експертите на Комисията:
(В млрд. евро)
Портфейл
Условна стойност
Прехвърлена стойност (ПС)
Δ ДИС-ПС
(по данни от Германия)
Δ ДИС-ПС
(по данни от експертите на Комисията)
Разлики
(между данните на Комисията и данните на Германия)
Облигации
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Структуриран кредит
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Заеми за недвижими имоти за търговска цел (НИТЦ)
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Заеми за недвижими имоти за нетърговски цели
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Деривати
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Общо
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
В резултат на това размерът на помощта, който в съответствие със СОА не е съвместим с вътрешния пазар a priori (и се определя като разликата между ДИС и стойността на прехвърлянето), се определя от експертите на приблизително 16,2 млрд. евро. Трудно е да се определи общият размер на помощта, т.е. разликата между прехвърлената и пазарната стойност, поради липсата на лесно достъпни пазарни цени по отношение на частта от портфейла, свързана със заемите. Крайното предположение, че пазарната стойност на кредитния портфейл е нулева, би довело до общ размер на помощта, възлизащ на 90 млрд. евро. Ако се допусне, че заемите се търгуват по същия начин, както се търгуват и ликвидни облигации с подобен матуритет и кредитно качество, общият размер на помощта би възлизал на 20 млрд. евро.
II.4. Основания за откриване и разширяване на обхвата на задълбоченото разследване
(58)
На 7 май 2009 г. Комисията започна задълбочено разследване по отношение на мерките за държавна помощ в полза на HRE, главно поради съмнения, свързани с жизнеспособността на HRE, по-специално в контекста на стратегията за рефинансиране и нуждите на HRE. В първоначалния план за преструктуриране, представен на Комисията на 1 април 2009 г., като причини за финансовите проблеми на HRE се посочват единствено външни фактори и целта е намаляване на счетоводния баланс с едва 25 %, което означава, че обемът на рефинансиране е щял да остане висок. HRE планираше да намали счетоводния баланс на групата посредством продажба на активи на пазара, а не чрез прехвърлянето им на институция по ликвидация. Една от основните области на дейност, описани в плана за преструктуриране, беше свързана с дейностите в областта на бюджетното финансиране, които генерират ниски маржове, и освен това планът съдържаше много малко информация относно въпросите, които са жизненоважни за процеса на преструктуриране, например изменението и интегрирането на ИТ системите. На този етап Комисията изрази съмнения и дали са налице достатъчно мерки, които да ограничат нарушенията на конкуренцията, и достатъчно мерки за споделяне на тежестта.
(59)
Обхватът на задълбоченото изследване беше разширен на 13 ноември 2009 г. поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE под формата на капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро (вж. съображение 30), капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро (вж. съображения 31 и 32), гаранция в размер на 8 млрд. евро (вж. съображение 41 и 42), гаранция в размер на 10 млрд. евро (вж. съображения 43 и 44) и гаранция в размер на 2 млрд. евро (19) за рефинансиране на евентуално решение за ликвидиране плюс капиталови инжекции в размер на общо 4 млрд. евро (структурирани както следва: капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, посочена в съображения 33 и 34, и капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, обсъдена в съображение 35); и
б)
Комисията изрази съмнения дали мерките за преструктуриране са съвместими със съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (20) (съобщение относно преструктурирането).
(60)
На 24 септември 2010 г. обхватът на задълбоченото разследване беше разширен още веднъж поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE, а именно гаранция в размер на 20 млрд. евро (вж. съображения 45 и 46), допълнителна гаранция в размер до 20 млрд. евро (вж. съображения 47 и 48), както и прехвърлянето на активи на институцията по ликвидация (вж. съображения 49 до 57); и
б)
Комисията изрази съмнения във връзка със съвместимостта на мярката за облекчение на активите със СОА, по-специално във връзка с прозрачността, оценяването, споделянето на тежестта и възнаграждението и отбеляза, че в плана за преструктуриране има недостатъци по отношение на демонстрирането на възстановяване на жизнеспособността, правилното споделяне на тежестта и подходящото намаляване на нарушенията на конкуренцията.
II.5. Основни характеристики на плана за преструктуриране
(61)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за първия проект на план за преструктуриране на HRE и, след като направи няколко изменения, тя представи окончателната актуализация на плана на 14 юни 2011 г. Освен когато е посочено друго, всички позовавания на плана за преструктуриране в останалата част от настоящото решение представляват позовавания на тази окончателна версия от 14 юни 2011 г.
(62)
Съгласно плана за преструктуриране HRE - след като бъде освободено от своите завещани обезценени активи с номинална стойност в размер на 210 млрд. евро посредством прехвърлянето им на институцията по ликвидация FMS-WM - ще преустрои своите търговски дейности по такъв начин, че неговата основна банка PBB ще може да извършва своите дейности въз основа на стабилен подход за финансиране и усъвършенствани системи за вътрешен контрол. Неговите бъдещи дейности ще бъдат със значително по-малък мащаб от тези преди настъпването на кризата, независимо дали се оценяват от гледна точка на размера на счетоводния баланс, обема на новата дейност, работна сила, мрежата от клонове или географския обхват.
(63)
В сравнение със ситуацията преди настъпването на кризата, размерът на стратегическия счетоводен баланс на PBB в края на 2011 г. - коригиран по отношение на пера в режим на намалена дейност или пера, които са били номинално прехвърлени на FMS-WM - счетоводни отчети в размер на приблизително 15 % от счетоводния баланс на HRE. Например обхватът на нова дейност, свързана с финансиране на недвижими имоти, ще бъде намален до приблизително 30 % от равнището отпреди кризата (новата дейност на HRE, свързана с финансирането на недвижими имоти за търговска цел, е била в размер на 32,1 млрд. евро през 2007 г.). Работната сила беше намалена с приблизително 30 % и всички членове на управителния съвет на HRE, които са заемали длъжност преди настъпването на кризата, бяха заменени с други. Повече от 30 участия, една трета от които извън границите на Европа, вече бяха продадени или ликвидирани или се намират в производство по ликвидация. 26 от общо 32 клона бяха закрити. Освен това беше стартиран многогодишен проект за преобразуване на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в размер на приблизително 180 млрд. евро с цел подобряване и интегриране на ИТ системите.
(64)
PBB ще продължи две стратегически области на дейност, финансиране на недвижими имоти (ФНИ) и финансиране на публични инвестиции (ФПИ). И двете области на дейност са насочени към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Всички останали дейности, по-специално дейността в областта на бюджетното финансиране, инфраструктурното финансиране, както и дейностите на капиталовите пазари и за управление на активите, ще бъдат прекратени.
(65)
Механизмите, засягащи двете дъщерни дружества на HRE Holding, са следните: DEPFA Bank plc намалява своята дейност, считано от датата на уведомяването за настоящото решение, и няма да реализира никаква нова дейност. Същото се отнася и за нейните дъщерни дружества. HRE Finance е в производство по ликвидация и също не осъществява нова дейност.
(66)
Германия твърди, че основното решение за следване на по-консервативна търговска стратегия и за насочване към германски обезпечени облигации като първостепенен източник на рефинансиране гарантира качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, тъй като те се подчиняват на правната рамка на германския закон Pfandbriefgesetz [закон за гарантираните облигации, наричан по-долу „закон за Pfandbrief“], в който са предвидени конкретни изисквания, свързани с управлението, наблюдението и контрола на рисковете, както и защитни мерки, например ограничаване на съотношението размер на заема към стойност на проекта. Тази стратегия за финансиране води до значително намаляване на предишната зависимост на HRE от междубанковия паричен пазар, който в бъдеще ще бъде необходим единствено за срока на съхраняването, предшестващ емитирането на обезпечени облигации.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(67)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, които са представени в обобщен вид по-долу:
а)
Резюме на мнението на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (ноември 2009 г.):
-
vdp e убедено, че моделът на стопанска дейност, съобразен с дейности, отговарящи на критериите за Pfandbrief, е обещаващ и може да гарантира дългосрочната жизнеспособност и рентабилност на банката без да са необходими държавни гаранции.
б)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (ноември 2009 г.):
-
Heisse Kursawe Eversheds е на мнение, че държавната помощ нарушава правата на определени акционери, че планираното придобиване на всички дялове на HRE от страна на SoFFin чрез изключване на миноритарните акционери (елиминиране) представлява допълнителна държавна помощ, че елиминирането не е подходяща помощ, както и че то нарушава принципа на свободно движение на капитали.
в)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (февруари 2010 г.):
-
В своето допълнително мнение Heisse Kursawe Eversheds изразява позицията, че изключването на миноритарните акционери на HRE (елиминирането) представлява държавна помощ по смисъла на член 107 et seq. от ДФЕС, че тази държавна помощ нарушава свободата на движение на капитали, както и че тази държавна помощ в полза на HRE може да бъде разрешена единствено ако HRE продължи да функционира въз основа на устойчив план за преструктуриране.
г)
Резюме на мнението на Bohdan Kalwarowskyj (февруари 2010 г.):
-
Г-н Kalwarowskyj е на мнение, че въз основа на документите за оценка на дейността на HRE, представени в контекста на елиминирането на 5 октомври 2009 г., е очевидно, че HRE ще бъде жизнеспособно и рентабилно, както и че SoFFin, в сътрудничество с HRE, има за цел да манипулира оценката на дружеството, като я намали.
IV. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(68)
На 24 март 2010 г. Комисията получи мнението на Германия във връзка с мненията на заинтересованите страни:
а)
Резюме на мнението по отношение на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Според Германия мнението на vdp потвърждава, че планирането на модела на стопанска дейност на HRE е основано на приемливи допускания.
б)
Резюме на мнението по отношение на Heisse Kursawe Eversheds:
-
Германия е на мнение, че елиминирането не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като елиминирането не представлява държавна помощ, въпросът дали съществува нарушение на принципа на свободно движение на капитали (като според Германия случаят не е такъв) не е от значение за настоящото задълбочено разследване.
в)
Резюме на мнението по отношение на Bohdan Kalwarowskyj:
-
Германия се съгласява с г-н Kalwarowskyj, че дългосрочната жизнеспособност на HRE ще бъде гарантирана въз основа на планираните мерки за преструктуриране.
V. СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ
(69)
Германия приема, че мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(70)
С оглед да гарантира, че моделът на стопанска дейност, изложен в плана за преструктуриране, се привежда в действие, и да гарантира, че е постигнато адекватно споделяне на тежестта и че нарушенията на конкуренцията са ограничени до необходимия минимум, на 15 юни 2011 г. Германия представи редица ангажименти (21), които могат да бъдат обобщени както следва:
а) Изпълнение на плана за преструктуриране и на ангажиментите: Германия ще гарантира пълно осъществяване на плана за преструктуриране в неговата окончателна версия и на ангажиментите.
б) Срок на ангажиментите: По принцип ангажиментите са валидни до приключването на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2015 г. При все това изпълнението на ангажиментите по отношение на DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества по принцип ще приключи веднага след новото приватизиране на DEPFA Bank plc, ако това се случи преди изтичането на периода на преструктуриране. В такъв случай Германия ще уведоми предварително Комисията за продажбата и няма да я извърши без одобрението на Комисията, ако тя следва да бъде извършена преди 31 декември 2013 г. Ангажиментите по отношение на PBB ще приключат в момента, в който PBB бъде приватизирана отново, но във всеки случай не по-рано от 31 декември 2013 г.
в) Области на дейност: Германия ще гарантира, че единствено PBB ще осъществява нова дейност, което ще бъде извършвано само в две области - финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции. Прекратяват се дейностите във всички други области (портфейлът за бюджетно финансиране ще остане част от счетоводния баланс на PBB, но той ще бъде в режим на намалена дейност), а всички други дружества от групата HRE ще прекратят своите стопански дейности.
г) Ново приватизиране на PBB: Германия ще приватизира отново PBB възможно най-скоро и най-късно до 31 декември 2015 г.
д) Ограничаване на растежа на PBB: Германия ще гарантира, че коефициентите на растежа на PBB остават в рамките на определени граници, измерени от гледна точка на размера на счетоводния баланс, както и на обема от новата дейност.
е) Институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че след 30 септември 2013 г. PBB няма да извършва нито услуги по управление на активи, нито услуги по рефинансиране за институцията по ликвидация FMS-WM, както и че от организационна гледна точка извършването на тези услуги може да бъде поето от трети страни.
ж) Пазарно присъствие: Германия ще гарантира, че PBB ще придобие нова дейност единствено на следните географски пазари:
i)финансиране на недвижими имоти:
-
основни пазари (22): Германия, Обединеното кралство, Франция и Испания,
-
допълнителни пазари: Швеция, Полша, Чешката република, Белгия, Нидерландия, Люксембург, Австрия, Швейцария, Дания, Финландия, Норвегия, Словакия и Унгария;
ii)финансиране на публични инвестиции:
-
основни пазари: Германия, Франция, Испания и Италия,
-
допълнителни пазари: Швейцария, Австрия, Полша, Унгария, Чешката република, Словакия, Швеция, Норвегия, Дания, Финландия, Белгия, Нидерландия, Люксембург и Обединеното кралство.
з) Възнаграждение за използването на институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че HRE заплаща адекватно възнаграждение за използването на институцията по ликвидация FMS-WM в рамките на своите възможности. По-специално Германия ще гарантира, че Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA“) ще нареди на HRE да заплати сума в размер на 1,59 млрд. евро на FMS-WM пряко или чрез своите дъщерни дружества. Тези дъщерни дружества на HRE, които са прехвърлили активи на институцията по ликвидация и чийто дял от основния капитал надвишава 15 % по принцип носят отговорност за това плащане. PBB ще запазва и натрупва печалби, за да погасява задълженията, свързани с непрякото дялово участие.
и) Ограничения по отношение на купонните плащания и разпределението на печалбата: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат, в рамките на правните ограничения, от купонни плащания и други мерки за разпределение на печалбата.
й) Ограничения по отношение на плащанията: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат от изплащане на съществуващите финансови инструменти.
к) Забрана за придобиване: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества няма да придобиват други предприятия в рамките на периода на преструктуриране.
л) Задължения, свързани с информационните технологии на HRE/PBB: Германия ще гарантира пълно осъществяване на проекта, изготвен с цел подобряване на ИТ системите на банката.
м) Ангажимент, свързан с RAROC (рисково коригирана възвръщаемост на капитала, risk-adjusted return on capital): Германия ще гарантира, че новата стратегическа дейност на PBB не е свързана с отпускането на каквито и да било нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка.
н) Контролиращ управител: Германия ще гарантира, че планът за преструктуриране и всички ангажименти са правилно изпълнени, както и че изпълнението се контролира непрекъснато от контролиращ управител с достатъчна квалификация.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС и потенциални получатели
(71)
Различните разглеждани мерки са осигурени или пряко от Германия, или от SoFFin, предприятие, учредено и контролирано от германското правителство, и по тази причина те включват държавни ресурси. Мерките осигуряват селективно предимство на HRE, като му позволяват да получи нов капитал и гаранции и да се възползва от мерки за облекчение на активите при по-благоприятни условия от тези, които обикновено биха могли да бъдат открити на пазара. HRE е банка, която осъществява дейността си на международно равнище, като се конкурира с други банки в Германия и други държави. Следователно, поради същите причини като вече изложените в предишните решения на Комисията относно HRE, (23) мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(72)
В рамките на групата HRE единствено PBB (и неговите дъщерни дружества) осъществява нови икономически дейности и следователно може да се счита за активно на пазарите. Поради това PBB може да се разглежда като субект, който продължава дейностите на предишното дружество HRE (макар и в ограничена степен, както е разяснено в съображение 63). Всички други субекти от групата HRE (т.е. DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества и HRE Finance i.L.) са в режим на намалена дейност и техните дейности са ограничени до равнището, което е необходимо, за да се даде възможност за надлежно намаляване на дейностите, но те не осъществяват нова дейност.
(73)
Крайната цел и въздействие на всички мерки за помощ (независимо дали са били официално предоставени на HRE, на HRE Holding, на PBB или на DEPFA Bank plc) е да позволят на PBB да продължи да осъществява дейност на пазарите. Поради това именно продължаващото съществуване на PBB на пазарите нарушава конкуренцията. DEPFA Bank plc (подобно на FMS-WM) може да се разглежда само като институция по ликвидация във връзка с активи, които поради различни причини не са прехвърлени на FMS-WM („банката с проблемни активи“). Тя ще реализира активите си на техния падеж или като ги продаде на пазара, но няма да сключва договори за нова дейност след датата на уведомлението за настоящото решение (24).
(74)
С оглед на факта, че по тази причина PBB представлява икономическото продължение на HRE, и в съответствие с практиката за вземане на решения на Комисията (25) PBB се счита за получателят на помощта, поради което оценката за съвместимостта на помощта ще бъде насочена към PBB.
(75)
По отношение на мнението, изразено от Heisse Kursawe Eversheds, че елиминирането представлява държавна помощ, Комисията отбелязва, че макар капиталовите инжекции в HRE да представляват държавна помощ, елиминирането на миноритарни акционери (т.е. придобиването на техните акции срещу заплащане на съответните акционери) само по себе си не представлява държавна помощ, тъй като то не предоставя на банката предимство, произтичащо от държавни ресурси. Елиминирането е включвало плащане от държавата на миноритарните акционери, но това не е оказало никакво икономическо въздействие върху HRE. От гледна точка на HRE се е променила единствено структурата на неговата собственост. В резултат на това в рамките на настоящото решение не е необходимо да се разглежда въпросът дали елиминирането нарушава разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали.
VI.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
VI.2.1. Прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(76)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС дадена помощ може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, ако чрез нея се преодолява сериозно затруднение в икономиката на държавата-членка. Тъй като обявяването в несъстоятелност на значима за системата банка може да засегне пряко финансовите пазари и косвено цялата икономика на съответната държава-членка, в контекста на понастоящем нестабилната ситуация на финансовите пазари Комисията основава на тази разпоредба своята оценка на мерките за държавна помощ в банковия сектор, предоставени съгласно законодателството за държавните помощи.
(77)
Комисията няма никакви основания да се съмнява в определението на Германия за HRE като на банка, значима за системата, по-специално в контекста на позицията, която то е заемало по-рано на германския пазар на Pfandbrief, първоначалния размер на счетоводния баланс на HRE и размера от дериватите, които HRE е притежавало по-рано.
(78)
Комисията отбелязва, че HRE е получило помощ за оздравяване, която Комисията е приела за съвместима с вътрешния пазар; при все това тази помощ трябва да бъде оценена в настоящите условия, за да се определи дали тя може да бъде счетена за помощ за преструктуриране, съвместима с вътрешния пазар. Поради това Комисията трябва да оцени съвместимостта на тези мерки и на всички допълнителни мерки за преструктуриране, т.е. на гаранциите в размер на 52 млрд. евро и на капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, въз основа на съобщението относно обезценените активи и на съобщението относно преструктурирането.
VI.2.2. Оценка въз основа на съобщението относно обезценените активи (СОА)
(79)
Всяко прехвърляне на активи към институция по ликвидация трябва да се осъществи в съответствие със СОА. Освен това в съобщението относно преструктурирането се посочва ясно, че по принцип адекватното възнаграждение за всяка държавна намеса е едно от най-подходящите ограничения на нарушенията на конкуренцията, тъй като то ограничава размера на държавната помощ. Освен това може да се изиска ограничаване на разширяването на банката в определени сфери на дейност или географски области, например чрез компенсации, насочени към пазара, било то специфични капиталови изисквания в случаите, в които пазарът ще бъде отслабен чрез преки ограничения върху разширяването, или ограничаване на моралния риск.
(80)
По отношение на допустимостта на активите, предназначени за прехвърляне, в параграф 34 от СОА се признава необходимостта от прагматичен и гъвкав подход към избора на видове активи, които са подходящи за мерките за обезценени активи. Комисията приложи тази гъвкавост в други дела за държавна помощ и одобри прехвърлянето на активи, които, строго погледнато, не са били проблемни, но са били нестратегически с оглед на сериозната промяна в модела на стопанска дейност на въпросната банка.
(81)
Както е посочено в параграф 46 от СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и да се предотврати евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаване на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-бързо. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и вече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г.
(82)
По отношение на оценяването и на споделянето на тежестта, в параграф 21 от СОА се посочва, че правилното възнаграждение е елемент от изискването за споделяне на тежестта. Комисията ще гарантира, както е посочено в приложение IV към СОА, че при всяко ценообразуване във връзка с облекчение на активите се включва възнаграждение в полза на държавата при адекватно отчитане на риска от бъдещи загуби, надвишаващи предвидените загуби при определянето на ДИС. В съответствие с практиката на Комисията за взимане на решения относно мерките за облекчение на активите (26), оценката на необходимото възнаграждение за ефекта на облекчение на капитала ще бъде основана на прехвърляне по ДИС, дори ако тя е по-ниска от прехвърлената стойност.
(83)
В параграф 41 от СОА се посочва, че стойността на прехвърляне следва да съответства на ДИС. В случай че дадена държава-членка сметне за необходимо - по-специално за да се избегне техническа неплатежоспособност - да използва прехвърлена стойност на активите, която надвишава тяхната ДИС, това може да бъде прието единствено ако се съпътства от коренно преструктуриране и въвеждане на условия, позволяващи възстановяването на тази допълнителна помощ на по-късен етап, например посредством механизъм за дължими възстановявания.
(84)
Въз основа на това Комисията стига до заключението, че разликата между ДИС и прехвърлената стойност, която следва да бъде възстановена на по-късен етап и която е била определена с помощта на независимите експерти на Комисията, е в размер на 16,2 млрд. евро и приканва към особено задълбочено преструктуриране и свиване на дейността на банката. Не се изисква допълнително възнаграждение в съответствие с параграф 21 от СОА, тъй като след a priori приспадане на капитал в размер на 16,2 млрд. евро мерките не включват никакъв допълнителен ефект на облекчение на капитала (27).
(85)
Комисията отбеляза, че Германия не е предвидила изрично възстановяване на тази сума. При все това тя е въвела клаузи, които позволяват да се извърши възстановяване до възможната степен. Те се състоят от:
а)
Условно плащане в размер на 1,59 млрд. евро от HRE към институцията по ликвидация.
б)
Използване на неразпределената печалба от PBB за откупване на непрякото дялово участие от Федерална република Германия.
в)
След пълното изплащане в размер на 1,59 млрд. евро подгрупата DEPFA Bank plc (т.е. дружеството майка и всички дъщерни дружества) трябва да заплатят на Германия адекватно възнаграждение за държавната помощ.
г)
Въпреки че HRE беше национализирано, Германия планира да приватизира повторно PBB, което означава, че Германия ще получи постъпленията от всяко последващо ново приватизиране. Поради факта, че държавата е направила банката публична собственост и планира да я приватизира отново, може да се заяви също така, че държавата ще се опита да възстанови колкото се може по-голяма част от приноса си и че бившите акционери имат достатъчен принос.
Освен това предложеното преструктуриране е радикално и включва драстично свиване на дейността на оздравената основна банка до приблизително 15 % от обхвата на дейност на HRE в края на 2008 г. Заедно с ангажиментите, свързани с ограничение на ръста, ограниченията на продуктовата гама, корпоративното управление и новото приватизиране посредством публичен търг, пълният пакет за преструктуриране може да бъде счетен за достатъчно радикален по смисъла на СОА.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че съмненията, изразени от нея относно желанието и способността на Германия и HRE да осигурят пълна ex ante прозрачност и разкриване на обезценките, са били разсеяни от предоставените обстойни данни от специализиран екип на банката. В допълнение, отчасти по искане на Комисията, беше извършен одит на данните на HRE с цел установяване на тяхната последователност и качество, което улесни окончателната оценка на експертите на Комисията. Освен това Германия и PBB се ангажираха да извършат радикални подобрения на управлението на риска и системите за докладване с цел разсейване на опасенията на Комисията относно евентуални пропуски в информационните системи за управление за в бъдеще.
VI.2.3. Съвместимост със съобщението относно преструктурирането
(87)
В съобщението относно преструктурирането се определят правилата за държавните помощи, приложими по отношение на преструктурирането на финансови институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, с цел да бъде съвместимо с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, преструктурирането на дадена финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да води до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на банката, да включва достатъчен собствен принос от получателя (споделяне на тежестта) и да се състои от достатъчно мерки, които ограничават нарушенията на конкуренцията (28).
(88)
Размерът на вече предоставените капиталови инжекции, размерът на все още неосъществената капиталова инжекция и размерът на държавната помощ, произтичаща от прехвърлянето на активите, заедно представляват повече от 20 % от стойността на претеглените спрямо риска активи на HRE преди настъпването на кризата.
VI.2.3.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB
(89)
В съответствие с раздел 2 от съобщението относно преструктурирането Германия представи цялостен и подробен план за преструктуриране, в който се посочват причините за финансовите трудности, пред които е изправено HRE, и се предоставя подробна информация относно модела на стопанска дейност.
(90)
Планът за преструктуриране и допълнителната информация, предоставени от Германия, показват, че трудностите на HRE са свързани основно със:
а)
статуса на HRE, и по-специално на неговото дъщерно дружество DEPFA Bank plc като банка, финансирана изцяло чрез търговия на едро без финансиране от франчайз, така че тя е зависела в голяма степен от наличието на незасегнат междубанков паричен пазар, но той временно се е намирал в пълен застой след рухването на Lehman Brothers;
б)
проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не демонстрират подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил; както и
в)
факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации с различни ИТ приложения, които не са били интегрирани в цялостна координирана система за управление на риска.
(91)
Както е посочено по-горе, преструктурирането и предвидените мерки, свързани главно с финансирането на банката и системите за вътрешен контрол, са предназначени да гарантират, че проблемите с ликвидността, поради които банката е непосредствено застрашена от обявяване в несъстоятелност, няма да възникнат отново. В плана за преструктуриране задълбочено се проучват основните опасения чрез насочване към по-стабилна концепция за финансиране, основана на Pfandbrief, чрез значително намаляване на предишната зависимост от междубанковия паричен пазар, чрез подобряване и интегриране на нейните ИТ системи и чрез намаляване на географския обхват, клоновата мрежа и размера на дейността в абсолютно изражение. Прекратяването на други дейности и разглеждането им като намаляване на портфейла в счетоводния баланс на PBB е логичното допълнение към тази концепция.
(92)
Следователно двете оставащи области на дейност на PBB ще бъдат насочени единствено към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Твърдението, че една по-консервативна търговска стратегия от този вид следва да доведе до качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, е достоверно, по-специално в контекста на специфичните изисквания на германския закон за Pfandbrief във връзка с управлението, наблюдението и контрола на рисковете и неговите предпазни мерки като ограничаване на съотношение размер на заема към стойност на проекта.
(93)
В съображение 92 от решението за удължаване на процедурата от 24 септември 2010 г. (вж. съображение 15 от настоящото решение) Комисията изрази съмнения дали банката може да реализира достатъчни маржове със своите бъдещи стопански дейности, по-специално тези в сектора на публичните финанси, който се характеризира с ниски маржове. Някои от предишните дейности на HRE, свързани с финансиране на публичния сектор, а именно дейностите по ФПИ, следва да бъдат продължени. При все това дейностите по ФПИ ще включват само финансиране на продукти, свързани с инвестиции от клиенти от публичния сектор. Поради това те могат да бъдат разграничени от дейностите по бюджетно финансиране, т.е. необвързано финансиране на публичните органи, които се характеризират с особено ниски маржове. В коригирания модел на стопанска дейност са прекратени дейности по бюджетно финансиране с нисък марж (те са еквиваленти на 75 % от предишните дейности по финансиране на публичния сектор) и полученият портфейл е въведен в режим на намалена дейност в счетоводния баланс на PBB, така че тези опасения на Комисията са разсеяни. Освен това ангажиментът на Германия да гарантира, че при изпълнението на нейната стратегическа нова дейност PBB няма да сключва договори за нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % на отделна сделка, спомага за разсейването на тези опасения.
(94)
Освен това Комисията отбелязва, че запазването на ФПИ като втора област на дейност на PBB ще намали опасенията на участниците на пазара и на агенциите за кредитен рейтинг относно липсата на диверсификация от страна на банките, които ограничават своите дейности само до една област на дейност (известни като „високоспециализирани банки“) и следователно ги прави прекалено зависими от една единствена област на стопанска дейност. Наличието на две области на дейност с потенциално различни цикли на дейност следва да позволи на PBB да обезпечи по-стабилни и предвидими приходи и да постигне изисканата видимост сред институционалните инвеститори.
(95)
Концепцията за преструктуриране ще доведе до по-ясна организационна структура, тъй като се прекратяват допълнителните дейности, например дейностите, свързани с капиталовите пазари, и дейностите по управление на активи, а клоновата мрежа се намалява в значителна степен. Значителен брой отдели за продажба вече бяха затворени; в съответствие с по-подробния и регионалния модел на стопанска дейност четири от тези отдели за продажба (Берлин, Хамбург, областта Рейн/Рур и Стокхолм) ще бъдат повторно отворени.
(96)
Планът за преструктуриране гарантира, че PBB няма да увеличи неправомерно своето присъствие на пазарите. Новата дейност по отпускане на заеми е ограничена до определен размер и за двете области на дейност. На своите съответни основни пазари PBB цели постигането на пазарни дялове от 1 % до 2 % за своите дейности по ФПИ и от 2 % до 6 % за своите дейности по ФНИ.
(97)
Комисията отбелязва, че банката е започнала да предприема мерки по отношение на слабостите на своите ИТ системи, които първоначално са били доста нееднородни и до голяма степен несъвършени, по-специално по отношение на функционалните възможности и приложенията за управление на риска. През 2009 г. HRE изготви многогодишен проект на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в приблизителен размер от 180 млн. евро за преобразуване на ИТ средата. По този проект ще бъдат извършени различни системни подобрения в рамките на шест последователни етапа. В обхвата на проекта се включват inter alia оперативни подобрения като консолидиране на системите за управление на кредити, подобрения, свързани с управлението на риска при ИТ системите по отношение на кредитни, пазарни и ликвидни рискове, стандартизация на системите на отделите за обслужване на клиенти и подобрения във връзка с точността, изчерпателността и качеството на информацията и данните. Информацията, предоставена по отношение на съдържанието и напредъка по процеса на преобразуване на ИТ системите, подсказва, че първоначалните проблеми са били адекватно проучени и могат да бъдат решени до необходимата степен по време на периода на преструктуриране на PBB. По мнение на Комисията бъдещата ИТ система ще представлява една функционална и ефикасна платформа за навременно и добросъвестно управление на риска, подходяща за осъществяването на стопанските процеси. Поради това пълното осъществяване на проекта е от съществено значение.
(98)
Ликвидността, платежоспособността и рентабилността на PBB (29) се считат за основните показатели за жизнеспособността на банката, оценени както при базов сценарий, така и при „стресов“ сценарий (30).
(99)
Съгласно плана за преструктуриране PBB повече няма да се възползва от държавни гаранции по отношение на своето рефинансиране. Въпреки това PBB остава институция, финансирана чрез търговия на едро без финансиране от франчайз. Тази ситуация се смекчава от стратегията на PBB за значително намаляване на размера на необходимото необезпечено финансиране и вместо това се емитират обезпечени облигации, които се считат за по-стабилен източник на финансиране.
(100)
Тъй като наличието на остър недостиг на ликвидност беше една от основните причини за проблемите на HRE, които в крайна сметка доведоха до нуждата от държавна помощ, в плана за преструктуриране се предвижда осигуряването на адекватен паричен и ликвиден резерв, като се отчитат всички въздействия, които могат да произтекат от изискванията на Базел III (Базелски комитет за банков надзор). Този резерв е с най-голяма стойност в началото на периода на преструктуриране и с времето постепенно ще намалява. При базовия сценарий паричният и ликвидният резерв ще бъде в размер на приблизително [12-17] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище от приблизително [7-17] % в края на 2015 г. При „стресовия“ сценарий паричният и ликвидният резерв ще надхвърля [7-10] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище в размер на приблизително [7-10] % в края на 2015 г. По мнение на Комисията ситуацията с ликвидността изглежда уместна като при базовия, така и при „стресовия“ сценарий.
(101)
При съотношение на капитала от първи ред (изчислен посредством вътрешнорейтинговия подход по Базел II) с прогнозна стойност 12,9 % в края на 2011 г. при базовия сценарий или 10,5 % при „стресовия“ сценарий PBB ще бъде капитализирано в достатъчна степен и ще отговори на минималните капиталови изисквания в рамките на периода на преструктуриране. В съответствие с допусканията, използвани в плана за преструктуриране, съотношението на капитала от първи ред в края на 2015 г. ще бъде 12,4 % при базовия сценарий или 11,3 % при „стресовия“ сценарий. При все това спадът на съотношението на капитала от първи ред при базовия сценарий се дължи най-вече на предвиденото увеличение на претеглените спрямо риска активи, произтичащи от планирания ръст, а не на загуби (при базовия сценарий PBB отчита положителни резултати след данъчно облагане в периода между 2011 и 2015 г.; PBB няма да достигне до рентабилност след данъчно облагане през 2011 и 2012 г. само при „стресовия“ сценарий).
(102)
Очаква се рентабилността на PBB да се подобри в рамките на периода на преструктуриране. Съгласно плана за преструктуриране при базовия сценарий нетната печалба на PBB след данъчното облагане ще бъде в размер на [110-150] млн. евро за 2011 г. и в размер на [280-320] млн. евро за 2015 г. През 2011 г. този резултат ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчно облагане) в размер на едва [3-6] %, но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. той ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчното облагане) в размер на [8-11] %. Следователно целевата рентабилност при базовия сценарий може да бъде счетена за задоволителна за банка, която осъществява дейността, посочена в плана за преструктуриране, както от гледна точка на жизнеспособността, така и в контекста на планираното ново приватизиране на PBB. Според Германия нетните печалби на PBB след данъчното облагане ще бъдат компенсирани от загуби от предходни години. Предвид загубите, пренесени към следващите години, това означава, че PBB ще осчетоводява загуби в счетоводния си баланс („Bilanzverluste“) до 201[…] г., но няма да направи това през 201[…] г. в контекста на откупуването на непрякото дялово участие.
(103)
Таблица 1: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) (базов сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисиони
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
След извършване на оценка на основните фактори, способстващи за рентабилността на PBB, могат да бъдат идентифицирани два източника на рентабилност: първо, ще се повишат приходите на PBB, произтичащи от нейните търговски дейности, и второ, оперативните разходи ще се понижат.
(105)
По отношение на увеличението на приходите в плана за преструктуриране се допуска, че средният марж на заемите може да бъде подобрен, по-специално като се гарантира извършването на нови и по-доходоносни дейности. По отношение на дейността в областта на ФНИ нетните маржове, изчислени за настоящите портфейли, ще се подобрят от [80-100] bps (базисни пункта) на [105-120] bps за 2011 г., [105-110] bps за 2012 г. и [95-100] bps след това. Дейността в областта на ФПИ ще генерира нетен марж в размер на [27-35] bps за целия период на преструктуриране, което е значително подобрение на нетния марж с [6-12] bps, изчислен за съществуващия портфейл във връзка с дейностите по финансиране в областта на публичния сектор (31). Това подобрение до голяма степен се дължи на факта, че вече няма да бъдат осъществявани дейности по бюджетно финансиране, които се характеризират с особено ниски маржове.
(106)
Предвид значимостта на осигуряването на достатъчно големи маржове, ангажиментът на Германия, че при новата стратегическа дейност на PBB няма да се сключват договори за нови заеми с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка, е уместен и необходим.
(107)
През 2011 и 2012 г. таксите, генерирани от услугите по управление на активи, извършвани в полза на FMS-WM (банката с проблемни активи от групата HRE), представляват важен източник на приходи за PBB. Както е посочено в СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и предотвратяването на евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаването на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-скоро. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и повече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г. Същото важи и за рефинансирането на FMS-WM. Този ангажимент също така спомага да се гарантира, че в средносрочен план рентабилността на PBB ще стане автономна и няма да се основава на приходи от такси, свързани с прехвърлянето на обезценени активи.
(108)
Комисията отбелязва, че PBB възнамерява да намали значително своите оперативни разходи. В рамките на периода на преструктуриране съотношението разходи-приходи ще се подобри значително от [64-79] % за 2011 г. на [32-42] % за 2015 г. при базовия сценарий.
(109)
PBB предприе някои радикални мерки за преструктуриране, които оказват въздействие върху нейната разходна база. Тя закри значителен брой отдели за продажба и намали своята работна сила с приблизително 30 % (1 366 служители в края на 2010 г. в сравнение с 2 000 служители в края на 2007 г.) (32). Макар тези мерки да оказват положително въздействие върху оперативните разходи в средносрочен и дългосрочен план, процесът на преструктуриране води до извънредни разходи в краткосрочен план, по-специално разходи за съкращения и обезщетения за предсрочно пенсиониране, хонорари на адвокати и консултанти и пр. Поради това по мнение на Комисията предположението, че оперативните разходи ще се стабилизират на значително по-ниско равнище веднага след приключване на процеса на преструктуриране, изглежда правдоподобно.
(110)
След прехвърлянето на обезценени активи на FMS-WM, което доведе до значително намаляване на счетоводния баланс, базовият сценарий показва, че провизиите за загуби по заеми на PBB са стабилни за периода на преструктуриране.
(111)
Освен това Комисията е на мнение, че целевата рентабилност на PBB също така е достатъчно стабилна на фона на предположенията, направени в „стресовия“ сценарий, тъй като нито жизнеспособността на банката, нито перспективите за ново приватизиране на PBB са изложени на риск. Съгласно плана за преструктуриране, при стресовия сценарий PBB ще осчетоводи загуби в размер на [100-125] млн. евро за 2011 г., но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. се очаква PBB да реализира печалби в размер на [270-310] млн. евро. Възвръщаемостта на капитала (след данъчното облагане) ще бъде отрицателна през 2011 г. (- [2,8-3,8] %) и през 2012 г., но при този сценарий очакваната възвръщаемост на капитала за 2015 г. ще бъде в размер на почти [9-12] %.
(112)
Таблица 2: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) („стресов“ сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисионни
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
В контекста на подобренията на модела на стопанска дейност, техническата инфраструктура и организационната структура и тяхното въздействие върху положението на PBB по отношение на очакваната ликвидност, платежоспособност и рентабилност, Комисията е на мнение, че планът за преструктуриране отговаря на изискванията на съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност.
VI.2.3.2. Собствен принос/споделяне на тежестта
(114)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че получателят трябва да осигури подходящ принос към разходите за преструктуриране. Принципите са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането, както следва:
а)
Помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността.
б)
За да ограничи размера на помощта до необходимия минимум, банката получател следва първо да използва собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи.
в)
Разходите, свързани с преструктурирането, се поемат не само от държавата, но и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавна намеса. Целта на споделянето на тежестта се състои от два аспекта: да се ограничат нарушенията на конкуренцията и да се смекчи моралният риск (33).
(115)
Съмненията на Комисията дали помощта е ограничена до необходимия минимум, нужен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB, бяха разсеяни. Като цяло Германия е инвестирала или ще инвестира близо 10 млрд. евро в HRE. Част от тези капиталови инжекции, т.е. 2,08 млрд. евро, ще бъдат използвани за рекапитализиране на институцията по ликвидация FMS-WM, докато друга част в размер на 1,59 млрд. евро ще бъде прехвърлена на FMS-WM в хода на преструктурирането. Приблизително 63 % от капитала, който е в размер на почти 10 млрд. евро, остава в рамките на групата HRE.
(116)
PBB е единственият субект в рамките на групата HRE, който в бъдеще ще предприема извършването на нова дейност и по тази причина ще участва активно в конкуренцията. При базовия сценарий прогнозната стойност на неговото съотношение на капитала от първи ред (въз основа на метода RBA съгласно Базел II) е 12,9 % в края на 2011 г., намалява слабо през периода на преструктуриране и достига 12,4 % в края на 2015 г. Планът за преструктуриране не поражда съмнения дали банката ще изпълни минималните капиталови изисквания през периода на преструктуриране. Прогнозираното съотношение на капитала от първи ред е добро, но не прекалено добро при съпоставяне със съотношението на капитала на конкурентите. В отговор на финансовата криза, от банките понастоящем се очаква като цяло да покажат по-високи съотношения на капитала от тези преди настъпването на кризата. Освен това трябва да се има предвид, че поради проблемите си в рамките на кризата PBB се нуждае от добра капиталова база с оглед да убеди участниците на пазара, че е надежден търговски партньор. Поради това Комисията счита, че стойността на предоставения капитал и на свързаните с него съотношения на капитала се считат за достатъчни и ограничени до необходимия минимум.
(117)
Освен това HRE се е възползвало от предоставени гаранции в размер на общо 145 млрд. евро, от които на практика са били използвани 124 млрд. евро. Тези гаранции са били необходими, за да се даде възможност за по-нататъшното функциониране на банката, когато тя е била застрашена от изпадане в неплатежоспособност, поне до момента, в който HRE е било в състояние да прехвърли своите обезценени активи на FMS-WM. Всички гаранции, които са използвани от групата HRE в размер на общо 124 млрд. евро, бяха прехвърлени на FMS-WM, считано от 1 октомври 2010 г. По този начин функционирането на PBB вече не разчита на държавни гаранции. Това прехвърляне спомогна да се гарантира, че помощта, отпусната под формата на гаранции, е била ограничена в рамките на минималния необходим период.
(118)
Както е посочено в съобщението относно преструктурирането, банките получатели следва да използват най-напред собствени си ресурси, за да финансират своето преструктуриране, което обикновено се осъществява чрез продажба на активи. HRE е отделило значителна част от своите активи, като е прехвърлило условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM, с което неговият баланс на практика бе съкратен наполовина. При все това, тази сделка не е довела до никакъв излишък, който би могъл да допринесе за финансирането на разходите за преструктуриране. Самото прехвърляне следва да бъде класифицирано по-скоро като мярка за държавна помощ, тъй като цената, която HRE е получило за активите, е надвишавала ДИС на активите с около 16,2 млрд. евро. Независимо от това дружеството е продало и е в процес на продажба на няколко участия в дружества (напр. Arsago ACM GmbH (Франкфурт), Arsago Holding AG (Швейцария), DEPFA First Albany Securities LLC (Ню Йорк) и Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE е заплатило лихва на SoFFin за всички гаранции, предоставени от Германия, като съответните лихвени проценти са варирали от 0,5 % до 0,8 % годишно. Следователно дружеството е платило адекватно възнаграждение за тази част от държавната помощ в съответствие със съобщението на Комисията относно прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (34) („съобщението относно банковия сектор“). От друга страна, към настоящия момент банката нито е платила възнаграждение за получения капитал, нито за облекчението на капитала, произтичащо от мерките за облекчение на активите, и не е в състояние да гарантира адекватен механизъм за дължими възстановявания за елемента на помощта, получен под формата на по-висока прехвърлена стойност на активите от тяхната ДИС.
(120)
В контекста на общата икономическа ситуация на HRE може да бъде направено заключение, че банката просто не е била в положение да осъществи значителен допълнителен собствен принос по отношение на разходите за преструктуриране (35). Поради това липсата на собствен принос трябва да бъде компенсирана от особено радикални структурни мерки в плана за преструктуриране, за да се гарантира, че банката и нейните акционери адекватно споделят тежестта, свързана с оздравяването на банката. Като цяло Комисията счита, че размерът на свиването на дейността, заложено в плана за преструктуриране по отношение на размера на организацията, пазарното присъствие, обхвата на дейностите и размера на счетоводния баланс, при отчитане на специфичните обстоятелства в настоящия случай, компенсира в достатъчна степен липсата на адекватен собствен принос.
(121)
Освен това трябва да се има предвид, че банката е била национализирана, както и че компенсацията, получена от нейните предишни акционери, е била основана на оценката на дружеството без наличието на държавна помощ (36). От гледна точка на държавната помощ този резултат представлява положителен елемент и означава, че предишните акционери са били отписани и следователно може да бъде счетено, че са осъществили достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране на HRE.
(122)
Освен това Германия е поела ангажимент по отношение на собствениците на подчинен дълг на HRE, че HRE няма да осъществява плащания по собствено усмотрение по финансови инструменти, свързани с печалби, към трети страни, като по този начин се гарантира, че притежателите на капитал от втори ред ще получат малка или никаква компенсация за своите инвестиции и по този начин ще участват в споделянето на тежестта, по същия начин, по който участват притежателите на капитал от първи ред.
(123)
Поради това Комисията заключва, че акционерите на HRE осъществяват достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране и че вследствие на това моралния риск е адекватно смекчен.
VI.2.3.3. Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията
(124)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията, в съобщението за преструктуриране се посочва, че в оценката си Комисията трябва да вземе под внимание размера на помощта, степента на споделяне на тежестта и позицията, която ще заеме финансовата институция на пазара след преструктурирането. Въз основа на този анализ следва да се приложат подходящи мерки.
(125)
Причинените от HRE нарушения на конкуренцията са значителни. Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции с приблизителен общ размер 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите, която съдържа елемент на помощ с приблизителен размер 20 млрд. евро. С оглед на тази значителна държавна подкрепа трябва да бъде извършено дълбоко преструктуриране на HRE.
(126)
Приемникът на HRE - банка PBB, ще бъде подходящо финансирана и облекчена от тежестта на рисковото отпускане на заеми, извършено в миналото от HRE. Необходима е била помощ с голям размер за задържане на PBB на пазара и за улесняване на разделянето. При все това PBB ще бъде много по-малка банка и Германия е въвела достатъчно мерки за ограничаване на каквото и да било нарушение на конкуренцията.
(127)
На първо място, PBB ще представлява икономически субект, който е много различен от предишното дружество HRE. То е национализирано и понастоящем е в процес на задълбочено преструктуриране. В резултат на това PBB е много по-малка банка от HRE. След прехвърлянето на редица активи на FMS-WM сумата на стратегическия счетоводен баланс на PBB - при получаването на която не са взети предвид тези пера от счетоводния баланс, които са в режим на затруднено положение или са били номинално прехвърлени на FMS-WM - възлиза на около 15 % от счетоводния баланс на HRE в края на 2008 г.
(128)
На второ място, Германия е представила пред Комисията няколко ангажимента, които имат за цел да ограничат пазарното присъствие на PBB, описано по-подробно в раздел V. PBB ще осъществява нова дейност само в две области на дейност, ФНИ и ФПИ. Тези две области на дейност имат само ограничена възможност за растеж по време на периода на преструктуриране, тъй като обемът на новата дейност, сумата на счетоводния баланс и размерът на портфейла трябва да останат в рамките на определените граници при ефективно ограничаване на способността на PBB да разширява обхвата си на пазара и по този начин да нарушава конкуренцията. Тези тавани на ръста ще останат в сила поне до 31 декември 2013 г. и по възможност по-дълго, ако PBB не бъде приватизирана повторно до тогава. Всички други субекти от групата HRE трябва да прекратят дейността си и да намалят размера на своите портфейли, по-специално на тези, които са свързани с инфраструктурно финансиране, капиталови пазари и управление на активи, както и дейностите, свързани с бюджетно финансиране.
(129)
На трето място, с цел да се разсеят опасенията на Комисията, че PBB може да навреди на конкуренцията и на конкурентите посредством прекалено агресивни стратегии за ценообразуване, Германия е поела ангажимент, че новата стратегическа дейност на PBB няма да е свързана с емитиране на нови заеми с RAROC в размер по-нисък от 10 % за всяка отделна сделка. По мнение на Комисията този ангажимент ще представлява друга ефективна мярка срещу излишното нарушаване на конкуренцията.
(130)
На четвърто място, дейностите на PBB ще бъдат ограничени от ограничения в поведението, които включват забрана относно придобиванията и забрана относно позоваването на държавната подкрепа с рекламна цел.
(131)
Накрая, Германия е поела ангажимент да приватизира отново PBB възможно най-скоро, т.е. най-късно до 31 декември 2015 г. Продажбата на PBB няма да позволи на Федерална република Германия да възстанови (част от) инвестираните в HRE средства. Освен това Комисията отбелязва, че навременното ново приватизиране може да осигури възможността за трети страни да придобият PBB.
VII. КОНТРОЛ
(132)
Германия е поела ангажимент, че изпълнението на плана за преструктуриране на HRE и изпълнението на ангажиментите ще се наблюдават от контролиращ управител, който ще представя доклади до Комисията на всяко тримесечие.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(133)
Комисията заключава, че анализираните по-горе мерки представляват държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(134)
Освен това Комисията заключава, че помощта за преструктуриране е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че бъде изпълнен планът за преструктуриране, който е бил актуализиран окончателно на 14 юни 2011 г., и при условие че бъде бъдат изпълнени ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate Group, състояща се от
-
капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, за която е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 3 юни 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 30 април 2010 г. и от която 450 млн. евро зависят от наличието на определени обстоятелства,
-
капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.,
-
гаранции в размер на 35 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 30 септември 2008 г.,
-
гаранции в размер на 52 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
гаранция в размер на 8 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция в размер на 10 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 2 септември 2010 г.,
-
гаранция за покриване на задължения в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г., и
-
прехвърляне на активи на институцията по ликвидация FMS Wertmanagement AöR, за което е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.
е съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение.
Член 2
От датата на приемането на настоящото решение Германия представя на Комисията на всяко тримесечие подробни доклади за мерките, предприети за неговото спазване в съответствие с графика, изложен в приложението относно ангажиментите.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 18 юли 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 18. jūlijs)
par valsts atbalstu C 15/09 (ex N 196/09), ko Vācija sniegusi un plāno sniegt uzņēmumam Hypo Real Estate
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5157)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/118/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
vērsusies pie ieinteresētajām personām ar aicinājumu iesniegt apsvērumus saskaņā ar šiem noteikumiem (2) un ņemot vērā viņu apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008. gada 2. oktobrī Eiropas Komisija apstiprināja valsts atbalstu uzņēmumam Hypo Real Estate Holding AG valsts garantijas veidā EUR 35 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 44/08) (3) uz laiku, tas ir, sešiem mēnešiem vai līdz ticama un pamatota bankas pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai. Vācija paziņoja par pasākumu 2008. gada 30. septembrī.
(2)
2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja Hypo Real Estate (turpmāk “HRE”) pārstrukturēšanas plānu (reģistrēts ar lietas numuru N 196/09). Ar 2009. gada 17. aprīļa vēstuli Vācija papildināja paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu, paziņojot Komisijai par kapitāla injicēšanu EUR 60 miljonu apmērā un valsts garantiju EUR 52 miljardu apmērā pagarināšanu, kuras bija piešķirtas atbilstīgi apstiprinātai bankas atbalsta shēmai (4).
(3)
Ar 2009. gada 7. maija vēstuli (5) Komisija informēja Vāciju, ka tā ir uzsākusi Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Šis lēmums (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.
(4)
2009. gada 3. jūnijā Vācija paziņoja par kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā, reģistrēts ar lietas numuru N 333/09.
(5)
2009. gada 17. augustā Vācija informēja Komisiju (reģistrēts ar lietas numuru C 15/09), ka tā atkal ir paredzējusi pagarināt garantijas, ko Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (turpmāk “SoFFin”) EUR 52 miljardu apmērā iepriekš piešķīris HRE (skatīt 2. apsvērumu).
(6)
2009. gada 20. un 21. oktobrī Vācija iesniedza vēl vienu pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu, paziņoja Komisijai par turpmāk paredzētajiem pasākumiem HRE labā (likvidēšanas iestādes izveide, papildu garantijas piešķiršana) un informēja Komisiju par turpmāku, t. i., trešo, pagarinājumu esošajām SoFFin garantijām EUR 52 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 557/09).
(7)
2009. gada 26. oktobrī Vācija ar lietas numuru N 557/09 paziņoja par turpmāku kapitāla injekciju EUR 3,0 miljardu apmērā, SoFFin garantijām ar kopējo summu EUR 18 miljardi HRE labā, kā arī par SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā HRE likvidēšanas iestādei (7). Komisija neapstiprināja SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā.
(8)
2009. gada 13. novembrī Komisija pagarināja oficiālās izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja kapitāla injekcijas EUR 60 miljonu, EUR 2,96 miljardu un EUR 3 miljardu apmērā (lietās C 15/09, N 333/09 un N 557/09), līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.
(9)
2009. gada 15., 16. un 17. decembrī (reģistrēti ar lietas numuru N 694/09) Vācijas iestādes papildināja 2009. gada 26. oktobra paziņojumu, iesniedzot papildu informāciju par SoFFin garantiju EUR 18 miljardu apmērā.
(10)
2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantijas EUR 18 miljardu apmērā uz maksimāli vienu gadu (lietas numurs N 694/09) (9).
(11)
2010. gada 30. aprīlī Vācija paziņoja par SoFFin kapitāla injekciju EUR 1,85 miljardu apmērā (lietas numurs N 161/10).
(12)
2010. gada 19. maijā Komisija uz laiku apstiprināja EUR 1,85 miljardu kapitāla injekciju, līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu (10).
(13)
2010. gada 2. septembrī Vācija paziņoja par SoFFin likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).
(14)
2010. gada 10. septembrī Vācija paziņoja par samazinātas vērtības aktīvu pasākumu -, t. i., nodomu nodot HRE aktīvus FMS Wertmanagement AöR (11) (“FMS-WM”), - un kapitāla injekciju līdz apmēram EUR 2,13 miljardiem, kā arī papildu garantiju, t. i., likvidēšanas garantiju, līdz EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).
(15)
2010. gada 24. septembrī Komisija atkal pagarināja oficiālo izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā un likvidēšanas garantiju līdz EUR 20 miljardu apmērā. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus. Komisijas 2010. gada 24. septembra lēmums neattiecās uz kapitāla injekciju līdz EUR 2,13 miljardu apmērā, kuru Vācija paziņoja 2010. gada 10. septembrī, t. i., Komisija neapstiprināja šo kapitāla injekciju.
(16)
2011. gada 14. jūnijā Vācija iesniedza galīgo pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu. 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza saistību sarakstu, kurš tika papildināts 2011. gada 1. jūlijā.
(17)
2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka nākamā kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardu apmēru, kā tika paziņots 2010. gada 10. septembrī, bet, ka tā sasniegs EUR 2,08 miljardus un ka samazinātā summa būs pieejama FMS-WM.
(18)
Laika gaitā ir notikušas vairākas sanāksmes un telefonkonferences, kā arī ir notikusi turpmāka sarakste starp Komisijas struktūrvienībām, Vāciju un HRE.
(19)
Komisija saņēma ieinteresēto personu apsvērumus, pārsūtīja tos Vācijai un saņēma Vācijas apsvērumus vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 24. martu.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN ATBALSTA PASĀKUMI
II.1. Saņēmējs
(20)
2003. gada oktobrī HVB grupa izveidoja HRE, lai tā veiktu atsevišķas HVB grupas komerciālā nekustamā īpašuma finanšu darbības daļas. 2007. gadā HRE pārņēma Dublinā reģistrēto DEPFA Bank plc un paplašināja savu darbību, tajā ietverot finansējumu publiskajam sektoram un infrastruktūrai. HRE grupas (13) sastāvā šobrīd ir Hypo Real Estate Holding AG (“HRE Holding”) un trīs tās filiāles PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”), DEPFA Bank plc un Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation (“HRE Finance i.L.”). Gan DEPFA Bank plc, gan PBB pieder vairāki meitasuzņēmumi un daļas citos uzņēmumos. PBB ir pārdēvēta grupas pamatbanka un vienīgais no trim HRE Holding meitasuzņēmumiem, kas arī turpmāk attīstīs jaunu darbību. Tās darbības nozares ir finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. DEPFA Bank plc darbība tiek samazināta, un no šī Komisijas lēmuma paziņošanas brīža tā neslēgs līgumus par jaunu darbību. Tās pamata darbības galvenokārt ir publiskā sektora finansējuma aizdošana un budžeta kreditēšana un infrastruktūras projektu (piem., ceļu, tiltu, tuneļu un sabiedrisko ēku) finansēšana. Kā jau rāda nosaukums, HRE Finance i.L. ir uzņēmums, kas tiek likvidēts (14).
(21)
FMS-WM, HRE likvidēšanas iestāde, tika dibināta 2010. gadā. Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, kurus tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. Laika gaitā FMS-WM ir pārņēmusi ievērojamu daļu HRE aktīvu. FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai.
(22)
2008. finanšu gadā HRE ziņoja par zaudējumiem EUR 5,5 miljardu apmērā, 2009. gadā - par zaudējumiem EUR 2,2 miljardu apmērā un 2010. gadā - par zaudējumiem EUR 0,9 miljardu apmērā.
(23)
Veicot kapitāla injekciju aptuveni EUR 3,02 miljardu apmērā (EUR 60 miljoni 2009. gada martā, EUR 2,96 miljardi 2009. gada jūnijā), Vācija kļuva par 90 % HRE īpašnieci. 2009. gada rudenī mazākuma akcionāri tika “izspiesti” no bankas. Vācija iegādājās atlikušās akcijas, samaksājot EUR 1,30 par akciju, un kļuva 100 % HRE īpašniece. Pēc tam tika uzsākts HRE pārstrukturēšanas process.
II.2. HRE grūtības finanšu krīzes kontekstā
(24)
2008. gada septembra beigās HRE bija nepietiekama likviditāte un banka nonāca uz maksātnespējas sliekšņa. HRE nespēja iegādāties īstermiņa finansējumu tirgos, jo finanšu tirgus krīzes ietekmē daži finansēšanas tirgi sabruka. 2008. gada septembra vidū Lehman Brothers iesniedza pieteikumu kreditoru aizsardzībai un starpbanku tirgus gandrīz pilnībā pārstāja funkcionēt.
(25)
DEPFA Bank plc - kopš 2007. gada oktobra HRE pilnībā piederoša meitasuzņēmuma - darbības modelis, kas lielā mērā bija atkarīgs no starpbanku tirgus un citiem īstermiņa nenodrošinātiem finansējuma avotiem, izrādījās ļoti trausls likviditātes krīzes situācijā, un problēmas, kas radās, apdraudēja tās pastāvēšanu.
(26)
HRE bija jāsedz DEFPA Bank plc īstermiņa likviditātes vajadzības. Tomēr kredītlīniju apjoms, kuru apmaksas termiņš bija 2008. gada 30. septembris, bija pārāk liels, lai HRE to atbalstītu. Turklāt HRE grupas iekšējie darījumi un darbības, piemēram, debitoru parādi, garantijas un garantijas vēstules, nozīmēja, ka vairums uzņēmumu HRE grupā atradās tādā pašā situācijā. Tādēļ likviditātes problēmas radīja nopietnu apdraudējumu HRE grupas pastāvēšanai.
(27)
HRE grūtības cita starpā bija arī attiecināmas uz problēmu, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņēma vērā to faktisko riska profilu, un uz faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām […] (15).
II.3. Valsts atbalsta pasākumi
(28)
Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu apmēram EUR 20 miljardu apmērā.
II.3.1. Kapitāla injekcijas
II.3.1.1. Kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā
(29)
Kā daļu no Vācijas nodoma iegūt pilnīgu kontroli pār HRE, vairākos posmos iegādājoties visas tās akcijas, 2009. gada 30. martāSoFFin iegādājās 20 miljonus jaunu HRE akciju par to nominālo vērtību EUR 3 par akciju, tādējādi HRE tika veikta kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, un SoFFin ieguva 8,65 % no tās pamatkapitāla. Komisija šo kapitāla injekciju uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.2. Kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā
(30)
2009. gada 2. jūnijāHRE akcionāri apstiprināja kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā injicēšanai HRE, emitējot jaunas akcijas, kuras iegādājās SoFFin. Tā rezultātā SoFFin īpašumā nonāca 90 % HRE akciju. No jauna emitētās akcijas tika reģistrētas komercreģistrā 2009. gada 8. jūnijā. Šo kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.3. Kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā
(31)
Kapitāla injekcija EUR 3,0 miljardu apmērā, kas tika paziņota 2009. gada 26. oktobrī, bija strukturēta šādi:
a)
EUR 2 miljardi tika injicēti HRE Holding un PBB rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”). Pēc mazākuma akcionāru izspiešanas, HRE īpašnieks pilnībā bija Vācija/SoFFin;
b)
PBB tika veikta kapitāla injekcija EUR 1 miljarda apmērā daļu bez balsstiesībām veidā ar peļņas noteiktu kuponu, kas ir 10 % gadā.
(32)
Līgumi par šo EUR 3 miljardu injekciju tika parakstīti 2009. gada 16. novembrī. Kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.4. Kapitāla injekcija līdz EUR 1,85 miljardu apmērā
(33)
Kapitāla injekcija ar summu līdz EUR 1,85 miljardi HRE rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”), tika sadalīta divās daļās:
a)
kapitāla injekcija EUR 1,4 miljardu apmērā (šo daļu Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā, un pēc tam tā tika injicēta);
b)
kapitāla injekcija līdz EUR 450 miljonu apmērā (arī šo daļu ar konkrētiem nosacījumiem (16) Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā; tā vēl nav injicēta, jo šie nosacījumi vēl nav izpildīti).
(34)
Kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā ir daļa no kopējā nepieciešamā kapitāla, kas noteikts HRE pārstrukturēšanas plānā. EUR 1,4 miljardi no šīs kapitāla injekcijas tika injicēti, lai nodrošinātu atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām un lai nodrošinātos pret risku. Līgums par EUR 1,4 miljardu kapitāla injekciju tika parakstīts 2010. gada 20. maijā. Vācija paredz, ka otra daļa no šiem EUR 1,85 miljardiem, t. i., EUR 450 miljoni, tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī.
II.3.1.5. Kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā
(35)
2010. gada 10. septembrī Vācijas iestādes paziņoja par kapitāla injekciju HRE līdz pat EUR 2,13 miljardiem. 2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardus, bet gan būs EUR 2,08 miljardi un ka šī summa tiks injicēta FMS-WM. Saskaņā ar Vācijas paziņoto EUR 2,08 miljardi tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī. Saskaņā ar Eiropas Komisijas līgumu SoFFin iegulda EUR 2,08 miljardus kā kapitāla prasību (Einlageanspruch) HRE Holding kapitāla rezervē (“Kapitalrücklage”). HRE Holding pārveda šo kapitāla prasību uz FMS-WM2010. gada 1. oktobrī.
II.3.2. Garantijas
II.3.2.1. Garantijas EUR 35 miljardu apmērā
(36)
2008. gada 13. novembrī Vācija nodrošināja valsts garantiju EUR 35 miljardu apmērā HRE refinansēšanas vajadzībām. Komisija 2008. gada 2. oktobrī šīs garantijas uz laiku apstiprināja.
(37)
Šīs garantijas tika sniegtas Deutsche Bundesbank piešķirtajai likviditātes līnijai ar kopējo summu EUR 20 miljardi un garantētām parādzīmēm ar kopējo summu EUR 15 miljardi, kuras uzņēmās Vācijas finanšu iestāžu konsorcijs.
(38)
HRE samaksāja garantijas prēmiju valstij par EUR 35 miljardu garantiju, ko veidoja pamata prēmija un no rezultāta atkarīga prēmija. Pamata prēmiju veidoja 1 % gadā no tā sauktās “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,5 % gadā no tā sauktās “otrā zaudējuma garantijas summas”. No rezultāta atkarīgu prēmiju veidoja 1,25 % gadā no “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,25 % gadā no “otrā zaudējuma garantijas summas”.
II.3.2.2. Garantijas EUR 52 miljardu apmērā
(39)
Pamatojoties uz Vācijas banku glābšanas shēmu (17), laikposmā no 2008. gada novembra līdz 2009. gada februārim HRE no SoFFin saņēma garantijas ar kopējo summu EUR 52 miljardi.
(40)
HRE samaksāja garantijas maksu 0,5 % apmērā par reāli izmantotajām garantijas daļām, lai segtu obligācijas, un saistību maksu 0,1 % apmērā par daļām, kas netika izmantotas.
II.3.2.3. Garantija EUR 8 miljardu apmērā
(41)
Nodrošinātas parādzīmes, kuru termiņš ir 2009. gada 23. decembris, tika aizstātas ar SoFFin garantiju par EUR 8 miljardiem. Komisija uz laiku apstiprināja šo garantiju 2009. gada 21. decembrī.
(42)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.
II.3.2.4. Garantija EUR 10 miljardu apmērā
(43)
Lai nodrošinātu HRE likviditātes vajadzības, 2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantiju EUR 10 miljardu apmērā, kuras ilgums bija ne vairāk par gadu.
(44)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.
II.3.2.5. Garantija EUR 20 miljardu apmērā
(45)
HRE bija nepieciešami papildu EUR 20 miljardi likviditātes garantēšanai saistībā ar negatīviem notikumiem kapitāla tirgū un standartizētu procentu likmes nākotnes līgumu tirgū, kas ietekmēja HRE līdz tās aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei FMS-WM. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.
(46)
HRE samaksāja garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.
II.3.2.6. Garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā
(47)
Ņemot vērā atlikušās neskaidrības attiecībā uz tehniski sarežģīto procedūru saistībā ar aktīvu pārvešanu uz likvidēšanas iestādi, bija nepieciešama likvidēšanas garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.
(48)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.
II.3.3. Aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei
(49)
2010. gada 10. septembrī Vācija arī paziņoja par nosacīta daudzuma aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā un atvasinātu instrumentu EUR 280 miljardu apmērā pārvešanu likvidēšanas iestādei FMS-WM. FMS-WM tika izveidota ar valdes 2010. gada 8. jūlija lēmumu saskaņā ar Vācijas Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likums] (FMStFG 8.a pants). Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, ko tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. FMS-WM darbojas neatkarīgi no HRE un gūst labumu no SoFFin pienākuma kompensēt zaudējumus (Verlustausgleichspflicht). Tomēr FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai. Tā rezultātā daudzus HRE aktīvus varēja nodot tikai sintētiski, kas nozīmē, ka tika izveidoti dažādi “pārvešanas” mehānismi atkarībā no konkrētiem apstākļiem, lai panāktu, ka ietekme uz PBB un HRE grupu būtu līdzīga regulējumā noteiktajam kapitāla glābšanas efektam.
(50)
Komisija uz laiku apstiprināja pārvedumu 2010. gada 24. septembrī. Pasākuma ietvaros nestratēģiski un ienākumus nenesoši aktīvi, piemēram, valdības obligācijas vai ienākumus nenesoši kredīti īpašumam (vai, kā aprakstīts 49. apsvērumā, tikai to izmantojums regulējumā noteiktajam kapitālam), tika pārvesti uz valdības atbalstītu instrumentsabiedrību, kuras darbību varētu izbeigt vairāku gadu laikā. Starp pārvestajiem nestratēģiskajiem aktīviem bija arī tādi, kurus nevarēja izmantot kā nodrošinājumu segtajām obligācijām.
(51)
Pārveduma izpildes datums bija 2010. gada 30. septembris. Uz šo laiku amortizācijas rezultātā pārveduma mērķportfeļa bilances vērtība bija EUR 173 miljardi. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (“Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) (18) Komisija iecēla ārējus ekspertus, lai tie atbalstītu Komisiju portfeļa novērtēšanā, atbalsta elementa noteikšanā un novērtējot, kādā mērā pārveduma vērtība bija virs portfeļa reālās ekonomiskās vērtības (REV). Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, Vācija arī pieņēma ārēju ekspertu neatkarīgas novērtēšanas veikšanai.
(52)
Portfelī bija apmēram EUR 30 miljardi komerciālo nekustamo īpašumu aizņēmumu, kuri ir ģeogrāfiski atšķirīgi un kurus veido galvenokārt biroju ēku un iepirkšanās centru finansējums. Tiem ir salīdzinoši īss termiņš (trīs gadi), bet to kredīta kvalitāte ir slikta.
(53)
Nekomerciālo nekustamo īpašumu portfeļa daļu veido publiskā sektora finanses vai obligācijas un aizdevumi valsts iestādēm vai sabiedrisko pakalpojumu iestādēm. Lielāko daļu šo darījumu veido standarta obligācijas (“tradicionālās obligācijas”), bet tajā bija iekļauti arī “strukturēti kredīta instrumenti” EUR 31 miljarda apmērā un vēl EUR 30 miljardi publiskā sektora aizdevumi. Šīs portfeļa daļas aktīvu kvalitāte bija ievērojami labāka nekā komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumu daļa. Tomēr, ņemot vērā to garo atmaksas termiņu un to, ka tirgus kredīta starpība kopš iegādes palielinās, vērtspapīru tirgus cena tikusi ievērojami diskontēta.
(54)
Komisijas eksperti secināja, ka pretēji dažiem citiem valsts atbalsta gadījumiem sarežģītie aizdevumi komerciālam nekustamam īpašumam un tādām aktīvu kategorijām kā strukturētie kredīti (ko galvenokārt veido ar studiju kredītiem garantēti vērtspapīri, ar publiskā sektora aktīviem garantēti vērtspapīri un ieguldījums kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumos EUR 5 miljardu apmērā) kopumā bija droši. Šīm kategorijām viņi paredzēja tikai ierobežotus zaudējumus, lai gan lielākus nekā Vācijas ekspertu aplēses; to galvenokārt noteica naudas obligāciju vērtēšana Halcyon/Pegasus struktūrās, kā arī kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumu negatīvā bāze un netiešās finansējuma izmaksas. Turpretim tradicionālās obligācijas tika nodotas par aktīvu mijmaiņas līmeni tuvu paritātei, ievērojami virs to reālās ekonomiskās vērtības. Turklāt tie piederēja tirgiem, kas nebija īpaši samazinātas vērtības tirgi, tādējādi to reālajai ekonomiskajai vērtībai būtu jābūt tuvu to tirgus vērtībai. Tā rezultātā Komisijas eksperti secināja, ka šīs portfeļa daļas reālā ekonomiskā vērtība būtu ievērojami zemāka nekā vērtība, ar kādu HRE to pārveda uz FMS-WM.
(55)
Attiecībā uz atvasināto instrumentu portfeli Komisijas eksperti lielākoties piekrita Vācijas ekspertu konstatējumiem. Turklāt viņi novērtēja, ka kredītriska pretvērtība ir nedaudz augstāka nekā Vācijas ekspertu secinātā un iekļāva dažus konstatējumus no viņu parauga, kā arī vispārējā “darbības riska” maksu, motivējot to ar piesardzīgiem pieņēmumiem, kas attiecas uz trūkumiem vispārējā riska ierobežošanas efektivitātē.
(56)
Tabulā apkopoti Komisijas ekspertu konstatējumi:
(EUR, miljardi)
Portfelis
Nosacītā vērtība
Pārveduma vērtība
Δ REV - pārveduma vērtība)
(Vācijas skaitļi)
Δ REV- pārveduma vērtība)
(Komisijas ekspertu skaitļi)
Novirze
(Komisija pret Vāciju)
Obligācijas
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturēts kredīts
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Atvasināti instrumenti
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Kopā
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Tā rezultātā atbalstu, kas saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nav a apriori saderīgs ar iekšējo tirgu (tas ir definēts kā starpība starp REV un pārveduma vērtību), eksperti noteica aptuveni EUR 16,2 miljardu apmērā. Kopējo atbalsta summu, t. i., starpību starp pārveduma vērtību un tirgus vērtību, ir grūti noteikt, jo trūkst viegli pieejamas tirgus cenas portfeļa kredītu daļai. Ārkārtējs pieņēmums, ka aizdevumu portfeļa tirgus vērtība ir nulle, nozīmētu, ka kopējā atbalsta summa ir EUR 90 miljardi. Pieņemot, ka kredīti tiek tirgoti tādā pašā veidā kā likvīdas obligācijas ar līdzīgu atmaksāšanas termiņu un kredīta kvalitāti, kopējais atbalsts būtu aptuveni EUR 20 miljardi.
II.4. Padziļinātas izmeklēšanas uzsākšanas un pagarināšanas pamatojums
(58)
2009. gada 7. maijā Komisija uzsāka padziļinātu izmeklēšanu par valsts atbalsta pasākumiem HRE labā, galvenokārt pamatojoties uz šaubām par HRE dzīvotspēju - jo īpaši ņemot vērā HRE refinansēšanas stratēģiju un vajadzības. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts Komisijai 2009. gada 1. aprīlī, par HRE finanšu problēmu iemeslu tika nosaukti ārējie faktori, un tajā bija paredzēta bilances samazināšana tikai par 25 %, kas nozīmē, ka refinansēšanas apjoms saglabātos augsts. HRE plānoja samazināt grupas bilanci, pārdodot aktīvus tirgū, nevis nododot tos likvidēšanas iestādei. Viens no pārstrukturēšanas plānā aprakstītajiem pamatdarbības veidiem bija budžeta finansēšanas darbības, kas dod zemu peļņu, un plānā bija ietverts ļoti maz informācijas par jautājumiem, kas ir būtiski pārstrukturēšanas procesam, piemēram, IT sistēmu mainīšana un integrēšana. Tajā brīdī Komisijai radās šaubas arī par to, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi konkurences kropļošanas samazināšanai un pietiekami pasākumi izmaksu sloga sadalei.
(59)
2009. gada 13. novembrī tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo:
a)
bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, ko veidoja kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā (skatīt 30. apsvērumu), kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā (skatīt 31. un 32. apsvērumu), garantija EUR 8 miljardu apmērā (skatīt 41. un 42. apsvērumu), garantija EUR 10 miljardu apmērā (skatīt 43. un 44. apsvērumu) un garantija EUR 2 miljardu apmērā (19) iespējamā likvidēšanas risinājuma refinansēšanai, plus kapitāla injekcijas ar kopējo summu EUR 4 miljardi (strukturēti šādi: kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, minēta 33. un 34. apsvērumā, un kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, kas apspriesta 35. apsvērumā); un
b)
Komisijai bija šaubas, vai pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (20) (turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”).
(60)
2010. gada 24. septembrī vēlreiz tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo:
a)
bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, tas ir, garantija EUR 20 miljardu apmērā (skatīt 45. un 46. apsvērumu), turpmāka garantija līdz EUR 20 miljardiem (skatīt 47. un 48. apsvērumu) un aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei (skatīt 49.-57. apsvērumu); un
b)
Komisijai bija šaubas par aktīvu glābšanas pasākuma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, vērtēšanu, izmaksu sloga sadali un atlīdzību, un tā atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā bija nepilnības attiecībā uz to, kā parādīta bankas dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga izmaksu sloga sadale un atbilstoša konkurences kropļojuma mazināšana.
II.5. Pārstrukturēšanas plāna galvenie nosacījumi
(61)
2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja par pirmo HRE pārstrukturēšanas plāna projektu, un pēc dažiem grozījumiem 2011. gada 14. jūnijā tā iesniedza plāna galīgo atjauninājumu. Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces, kas veiktas uz pārstrukturēšanas plānu šī lēmuma atlikušajā daļā, ir atsauces uz 2011. gada 14. jūnija galīgo redakciju.
(62)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu HRE - pēc tam, kad tā tika atbrīvota no samazinātās vērtības aktīviem, kuru nominālā vērtība bija EUR 210 miljardi, nododot tos likvidēšanas iestādei FMS-WM, - grozīs savu darbību tādā veidā, lai tās pamatbanka PBB varētu veikt darbību, izmantojot stabila finansējuma pieeju un uzlabotas iekšējās kontroles sistēmas. Tās darbība nākotnē būs ievērojami mazākā mērogā nekā pirms krīzes, neatkarīgi no tā, vai tas tiks aplēsts pēc bilances apjoma, jauno darbību apjoma, darbaspēka, filiāļu tīkla vai ģeogrāfiskā mēroga.
(63)
Salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes, PBB stratēģiskās bilances apjoms 2011. gada beigās - koriģēts tām pozīcijām, kas tiek samazinātas vai ir sintētiski nodotas FMS-WM, - veido aptuveni 15 % no HRE bilances. Jaunā darbība nekustamā īpašuma finansējuma jomā, piemēram, tiks samazināti līdz apmēram 30 % no to pirmskrīzes līmeņa (HRE jaunā darbība komerciālā nekustamā īpašuma finansējuma jomā 2007. gadā veidoja EUR 32,1 miljardu). Darbaspēks ir samazināts par apmēram 30 %, un ir nomainīti visi HRE valdes izpildlocekļi, kuri amatā bija pirms krīzes. Daļas vairāk nekā 30 uzņēmumos, viena trešdaļa no kuriem ir ārpus Eiropas, jau ir izņemtas vai likvidētas, vai atrodas likvidācijas procesā. Apmēram 26 no 32 filiālēm ir slēgtas. Turklāt IT sistēmu uzlabošanai un integrēšanai ir uzsākts visas grupas daudzgadu pārveidošanas projekts ar nosaukumu “Jaunā evolūcija”, kura budžets ir apmēram EUR 180 miljoni.
(64)
PBB turpinās divus stratēģiskus darbības virzienus, t. i., nekustamā īpašuma finansējums un publiskā sektora ieguldījumu finansējums. Abi darbības virzieni vērsti uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas vai nu Vācijas hipotēku obligāciju (Hypothekenpfandbriefe), vai Vācijas publiskā sektora obligāciju (öffentliche Pfandbriefe) veidā. Visi citi darbības virzieni, jo īpaši, finansējums budžetam, finansējums infrastruktūrai, kapitāla tirgu un aktīvu pārvaldības darbības, tiks pārtraukti.
(65)
Kārtība attiecībā uz diviem pārējiem HRE Holding meitasuzņēmumiem ir šāda: DEPFA Bank plc tiek samazināta no šī lēmuma paziņošanas dienas, un tā neiesaistīsies jaunās darbībās. Tas pats attiecas uz tās meitasuzņēmumiem. HRE Finance tiek likvidēta un arī neveic jaunas darbības.
(66)
Vācija apgalvo, ka pamata lēmums uzsākt konservatīvāku komercstratēģiju un uzmanību veltīt Vācijas segtajām obligācijām kā primārajam refinansēšanas avotam nodrošinās kvalitatīvu kreditēšanas darbību uzlabojumu, jo uz tām attiecas Vācijas Pfandbriefgesetz [Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma] tiesiskais regulējums, kurā ir ietvertas īpašas prasības attiecībā uz risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli un kurš nodrošina aizsardzības pasākumus, piemēram, ierobežo proporciju starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību. Šī stratēģija līdzekļu veidošanai ievērojami mazina HRE iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, kuru nākotnē izmantos tikai tam, lai tajā turētu segtās obligācijas pirms to emitēšanas.
III. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(67)
Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām, kuri apkopoti turpmāk:
a)
Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris):
-
vdp ir pārliecināta, ka darbības modelis, kura pamatā ir Pfandbrief atbalstīti darījumi, ir daudzsološs un spējīgs nodrošināt bankas ilgtermiņa dzīvotspēju un rentabilitāti bez valsts garantijām;
b)
Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris):
-
Heisse Kursawe Eversheds uzskata, ka valsts atbalsts pārkāpj zināmu akcionāru tiesības, ka visu HRE akciju iegāde, ko plāno veikt SoFFin, izslēdzot mazākuma akcionārus (izspiešana), ir turpmāks valsts atbalsts, ka izspiešana nav atbilstoša palīdzība un ka tā pārkāpj kapitāla brīvas aprites principu;
c)
Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris):
-
Savos nākamajos apsvērumos Heisse Kursawe Eversheds norāda, ka HRE mazākuma akcionāru izslēgšana (izspiešana) ir valsts atbalsts LESD 107. panta un turpmāko pantu nozīmē, ka tāds valsts atbalsts pārkāpj kapitāla brīvas aprites tiesības, un ka valsts atbalstu, ko sniedz HRE labā, var apstiprināt tikai tādā gadījumā, ja HRE darbība tiks turpināta uz ilgtspējīga pārstrukturēšanas plāna pamata;
d)
Bohdan Kalwarowskyj apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris):
-
Kalwarowskyj kungs uzskata, ka uz HRE novērtēšanas dokumentu pamata, kas tika prezentēti 2009. gada 5. oktobrī saistībā ar mazākuma akcionāru “izspiešanu”, ir skaidrs, ka HRE būs dzīvotspējīga un rentabla un ka SoFFin sadarbībā ar HRE vēlas manipulatīvā veidā samazināt uzņēmuma vērtību.
IV. VĀCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM
(68)
2010. gada 24. martā Komisija saņēma komentārus no Vācijas par ieinteresēto personu apsvērumiem:
a)
apsvērumu kopsavilkums par Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Vācija uzskata, ka vdp apsvērumi apstiprina, ka HRE darbības modeļa plānošanas pamatā ir ticami pieņēmumi;
b)
apsvērumu kopsavilkums par Heisse Kursawe Eversheds:
-
Vācija uzskata, ka “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam, jautājums par to, ka tiek pārkāpts kapitāla brīvas aprites princips (kas - pēc Vācijas viedokļa - tā nav), nav būtisks pašreizējā padziļinātajā izmeklēšanā;
c)
apsvērumu kopsavilkums par Bohdan Kalwarowskyj:
-
Vācija piekrīt Kalwarowskyj kungam, ka, izmantojot plānotos pārstrukturēšanas pasākumus, tiks nodrošināta HRE ilgtermiņa dzīvotspēja.
V. VĀCIJAS NOSTĀJA
(69)
Vācija piekrīt, ka pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(70)
Lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais darbības modelis tiek īstenots, un lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta adekvāta izmaksu sloga sadale un līdz nepieciešamajam minimumam tiek samazināts konkurences kropļojums, 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza virkni saistību (21), kuras iespējams apkopot šādi:
a)
Pārstrukturēšanas plāna īstenošana un saistību izpilde. Vācija nodrošinās, ka pilnībā tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns tā galīgajā redakcijā un izpildītas visas saistības.
b)
Saistību ilgums. Principā saistības ir spēkā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., 2015. gada 15. decembrim. Tomēr saistības attiecībā uz DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumiem principā beigsies, tiklīdz DEPFA Bank plc tiks reprivatizēta, ja tas notiks pirms norādītā datuma. Šādā gadījumā Vācija iepriekš paziņos Komisijai par pārdošanu un nepabeigs pārdošanu bez Komisijas piekrišanas, ja to būs paredzēts veikt pirms 2013. gada 31. decembra. Saistības attiecībā uz PBB beigsies, tiklīdz PBB būs reprivatizēta, bet jebkurā gadījumā tas netiks veikts agrāk kā 2013. gada 31. decembrī.
c)
Darbības virzieni. Vācija nodrošinās, ka tikai PBB uzsāks jaunu darbību un to darīs tikai divos darbības virzienos - finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. Visi pārējie darbības virzieni ir apturēti (portfelis, ko veido finansējums budžeta vajadzībām, paliks PBB bilancē, bet tiks samazināts), un visi citi HRE grupas uzņēmumi pārtrauks darbību.
d)
PBB reprivatizācija. Vācija reprivatizēs PBB cik ātri vien iespējams un vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim
e)
PBB izaugsmes ierobežošana. Vācija nodrošinās, ka PBB izaugsme norisināsies noteiktajās robežās, kuras mēra pēc bilances lieluma, kā arī jaunās darbības apjoma.
f)
Likvidēšanas iestāde. Vācija nodrošinās, ka pēc 2013. gada 30. septembraPBB nesniegs likvidēšanas iestādei FMS-WM ne aktīvu pārvaldības pakalpojumus, ne refinansēšanas pakalpojumus un ka no organizatoriskā viedokļa šos pakalpojumus var pārņemt trešās personas.
g)
Klātbūtne tirgū. Vācija nodrošinās, ka PBB uzsāk jaunas darbības tikai šādos ģeogrāfiskajos tirgos:
i)
finansējums nekustamajam īpašumam:
-
galvenie tirgi: (22) Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija un Spānija,
-
pārējie tirgi: Zviedrija, Polija, Čehija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga, Austrija, Šveice, Dānija, Somija, Norvēģija, Slovākija un Ungārija;
ii)
finansējums publiskā sektora ieguldījumiem:
-
galvenie tirgi: Vācija, Francija, Spānija un Itālija,
-
pārējie tirgi: Šveice, Austrija, Polija, Ungārija, Čehija, Slovākija, Zviedrija, Norvēģija, Dānija, Somija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga un Apvienotā Karaliste.
h)
Atlīdzība par likvidēšanas iestādes izmantošanu. Vācija nodrošinās, ka HRE savu spēju robežās maksā pienācīgu atlīdzību par likvidēšanas iestādes FMS-WM izmantošanu. Konkrētāk, Vācija nodrošinās, lai Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (“FMSA”) izdod rīkojumu HRE maksāt EUR 1,59 miljardus FMS-WM tieši vai izmantojot tās meitasuzņēmumus. Tie HRE meitasuzņēmumi, kuri nodeva aktīvus likvidēšanas iestādei un kuriem pieder pamatkapitāla kvota, kas pārsniedz 15 %, principā ir atbildīgi par šo maksājumu. PBB paturēs un uzkrās peļņu, lai atmaksātu daļas bez balsstiesībām.
i)
Ierobežojumi attiecībā uz kupona maksājumiem un peļņas sadalīšanu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi tiesiski noteiktās robežās atturas no kupona maksājumiem un citiem peļņas sadalīšanas pasākumiem.
j)
Ierobežojumi attiecībā uz atmaksāšanas ilgumu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi atturas no esošo finanšu instrumentu atmaksāšanas.
k)
Iegādes aizliegums. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi pārstrukturēšanas periodā neiegādājas citus uzņēmumus.
l)
Saistības attiecībā uz HRE/PBB informācijas tehnoloģijām. Vācija nodrošinās, ka tiek pilnībā īstenots projekts, kas tika izveidots bankas IT sistēmu uzlabošanai.
m)
Saistības attiecībā uz RAROC. Vācija nodrošinās, ka PBB, īstenojot stratēģisko jauno darbību, neizsniedz jaunus aizdevumus, kuriem konkrētajam darījumam attiecībā uz risku koriģētā kapitāla atdeve (RAROC) ir mazāka nekā 10 %.
n)
Pārraudzības pilnvarnieks. Vācija nodrošinās, ka pārstrukturēšanas plāns un visas saistības tiks pareizi izpildītas un ka to īstenošanu nepārtraukti uzraudzīs pietiekami kvalificēts pārraudzības pilnvarnieks.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
VI.1. Valsts atbalsta esamība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu un potenciālie atbalsta saņēmēji
(71)
Dažādos apskatāmos pasākumus nodrošināja vai nu Vācija tieši, vai SoFFin, uzņēmums, kuru izveidoja un kontrolē Vācijas valdība, un tādējādi tajā iesaistīti valsts līdzekļi. Pasākumi nodrošina HRE selektīvu priekšrocību, ļaujot tai iegādāties jaunu kapitālu un garantijas un gūt labumu no aktīvu glābšanas pasākumiem ar daudz labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie ir parasti tirgū. HRE ir banka ar starptautiska mēroga darbību, kura konkurē ar citām bankām Vācijā un citās valstīs. Tādēļ, to pašu iemeslu dēļ, kas jau minēti iepriekšējos Komisijas lēmumos attiecībā uz HRE (23), pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(72)
HRE grupā tikai PBB (un tās meitasuzņēmumi) sāk jaunas ekonomiskas darbības un tādējādi ir aktīva tirgū. PBB tādējādi var uzskatīt par uzņēmumu, kas turpina iepriekšējās HRE darbības (lai gan samazinātā mērogā, kā skaidrots 63. apsvērumā). Visu pārējo HRE grupas uzņēmumu (t. i., DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumi un HRE Finance i.L.) darbība tiek samazināta, un tie veic tikai tās darbības, kas nepieciešamas kārtīgai darbības samazināšanai, un tie neveido jaunas darbības.
(73)
Visu atbalsta pasākumu galīgais mērķis un rezultāts (neatkarīgi no tā, vai tos formāli piešķīrušas HRE, HRE Holding, PBB vai DEPFA Bank plc) ir ļaut PBB turpināt aktīvi piedalīties tirgos. Tādējādi PBB atrašanās tirgos ir tas, kas kropļo konkurenci. DEPFA Bank plc var (līdzīgi FMS-WM) uzskatīt par likvidēšanas iestādi aktīviem, kuri dažādu iemeslu dēļ netika nodoti FMS-WM (“sliktā banka”). Tā realizēs aktīvus pēc to termiņa beigām vai pārdos tos tirgū, bet neslēgs līgumus par jaunām darbībām pēc šī lēmuma paziņošanas dienas (24).
(74)
Ņemot vērā faktu, ka PBB tādējādi ir HRE turpinājums un saskaņā ar Komisijas īstenoto lēmumu pieņemšanas praksi (25) PBB tiek uzskatīta par atbalsta saņēmēju, atbalsta saderības novērtējums turpinājumā koncentrēsies uz PBB.
(75)
Attiecībā uz Heisse Kursawe Eversheds izteikto viedokli, ka izspiešana atbilst valsts atbalstam, Komisija atzīmē, ka, tā kā kapitāla injekcijas HRE atbilst valsts atbalstam, mazākuma akcionāru izspiešana (t. i., to akciju iegāde, veicot samaksu šiem akcionāriem) pati par sevi neietver valsts atbalsta elementus, jo tā nenodrošina bankai ieguvumu, kas rastos no valsts līdzekļiem. “Izspiešana” bija samaksas veikšana no valsts mazākuma akcionāriem, bet tai nebija ekonomiskas ietekmes uz HRE. No HRE viedokļa ir mainījusies tikai īpašnieku struktūra. Tā rezultātā jautājums, vai līdz ar izspiešanu tiek pārkāpti Līguma nosacījumi par kapitāla brīvu apriti, šajā lēmumā nav jāizvērtē.
VI.2. Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu
VI.2.1. LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana
(76)
Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. Tā kā sistēmiski nozīmīgas bankas sabrukums var tieši ietekmēt finanšu tirgus un netieši ietekmēt visu dalībvalsts tautsaimniecību, Komisija patlaban, ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo trauslo situāciju, savu novērtējumu par valsts atbalsta pasākumu banku nozarē pamato ar likumu par valsts atbalstu par šo nosacījumu.
(77)
Komisijai nav iemesla apšaubīt Vācijas lēmumu klasificēt HRE kā sistēmiski nozīmīgu banku, jo īpaši ņemot vērā pozīciju, kāda tai iepriekš bija Vācijas Pfandbrief (ķīlu zīmju) tirgū, sākotnējo HRE bilances apjomu un atvasināto instrumentu apjomu, kas iepriekš piederēja HRE.
(78)
Komisija atzīmē, ka HRE ir saņēmusi glābšanas atbalstu, kuru Komisija atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu, tomēr šis atbalsts tagad būs jānovērtē, lai noteiktu, vai to var uzskatīt par pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Tādēļ Komisijai, par pamatu izmantojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu, tagad jāizvērtē šo pasākumu un visu turpmāko pārstrukturēšanas pasākumu, t. i., garantijas EUR 52 miljardu apmērā un kapitāla injekcijas EUR 2,08 miljardu apmērā, saderība.
VI.2.2. Novērtējums, kura pamatā ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums
(79)
Katrai aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei jānotiek saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojumā skaidri norādīts, ka pienācīga atlīdzība par valsts intervenci vispārēji ir viens no piemērotākajiem konkurences kropļojuma ierobežojumiem, jo tā ierobežo valsts atbalsta apmēru. Var būt nepieciešams arī ierobežojums bankas darbībai konkrētā jomā vai ģeogrāfiskā reģionā, piemēram, piemērojot uz tirgu vērstus līdzekļus, piemēram, konkrētas prasības attiecība uz kapitālu vietās, kur tirgus tiktu vājināts, piemērojot tiešus ierobežojumus darbībai vai lai ierobežotu morālo kaitējumu.
(80)
Attiecībā uz to aktīvu atbilstīgumu, kuri paredzēti pārvešanai, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 34. punktā noteikta nepieciešamība izstrādāt pragmatisku un elastīgu pieeju, lai izvēlētos aktīvu veidus, kuriem piemērot samazinātās vērtības aktīvu pasākumus. Komisija ir piemērojusi elastību citos valsts atbalsta gadījumos un atļāvusi pārvest aktīvus, kuri, strikti runājot, nebija nonākuši problēmās, bet nebija stratēģiski, ņemot vērā pamatīgās izmaiņas konkrētās bankas darbības modelī.
(81)
Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 46. punktā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situācija ir jālabo, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra tos vairs nesniegs FMS-WM.
(82)
Attiecībā uz novērtēšanu un izmaksu sloga sadali Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktā atzīmēts, ka pareiza atlīdzināšana ir sloga sadales prasības elements. Kā norādīts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma IV pielikumā, Komisija nodrošinās, ka aktīvu glābšanas cenas noteikšanā ir ietverta atlīdzība valstij, kurā atbilstīgi ņemti vērā riski saistībā ar nākotnes zaudējumiem, kas pārsniedz REV noteikšanā paredzētos zaudējumus. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi par aktīvu glābšanas pasākumiem (26), nosakot nepieciešamo atlīdzību kapitāla glābšanas pasākumu rezultātā, tiks ņemts vērā pārvedums par reālo ekonomisko vērtību, pat ja tā būtu zemāka nekā pārveduma vērtība.
(83)
Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka pārveduma vērtībai jāatbilst REV. Ja dalībvalsts uzskata par nepieciešamu (jo īpaši, lai izvairītos no tehniskās maksātnespējas) izmantot aktīvu pārveduma vērtību, kas pārsniedz aktīvu REV; tāda prakse ir pieļaujama tikai tad, ja tā ietver tālejošu pārstrukturēšanu un tādu nosacījumu ieviešanu, kuri ļauj atgūt šādu papildu atbalstu vēlākā posmā, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērses mehānismus.
(84)
Šajā sakarībā Komisija secina, ka starpība starp REV un pārveduma vērtību, kura vēlāk jāatgūst un kura tika noteikta ar Komisijas neatkarīgo ekspertu atbalstu, ir EUR 16,2 miljardi, un tāpēc nepieciešama īpaši rūpīga bankas pārstrukturēšana un apjoma samazināšana. Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktam nav nepieciešama papildu atlīdzība, jo pēc a priori kapitāla ieturēšanas EUR 16,2 miljardu apmērā pasākumam vairs nav kapitāla glābšanas efekta (27).
(85)
Komisija konstatē, ka Vācija nav skaidri nodrošinājusi šīs summas atgūšanu. Tomēr tā ir ieviesusi noteikumus, kas ļauj to atgūt iespēju robežās. Tie ir šādi:
a)
iespējamais maksājums EUR 1,59 miljardu apmērā no HRE likvidēšanas iestādei;
b)
PBB nesadalītās peļņas izmantošana Vācijas Federatīvās Republikas daļu bez balsstiesībām atgūšanai;
c)
pēc tam, kad EUR 1,59 miljardu maksājums būs veikts pilnā apmērā, DEPFA Bank plc apakšgrupai (t. i., mātesuzņēmums un visi meitasuzņēmumi) jāsamaksā Vācijai atbilstoša atlīdzība par valsts atbalstu;
d)
lai gan HRE ir nacionalizēta, Vācija plāno reprivatizēt PBB, kas nozīmē, ka Vācija saņems ieņēmumus no jebkuras nākamās reprivatizācijas. Tā kā valsts ir pārņēmusi banku savā īpašumā un tagad plāno to reprivatizēt, var arī apgalvot, ka valsts mēģinās atgūt iespējami daudz ieguldīto līdzekļu un ka iepriekšējie akcionāri ir ieguldījuši adekvāti.
Turklāt ieteiktā pārstrukturēšana ir ļoti tālejoša un ietver dramatisku “labās” pamatbankas samazināšanu līdz apmēram 15 % no HRE lieluma 2008. gada beigās. Kopā ar apņemšanos ierobežot izaugsmi, produktu klāsta ierobežojumiem, korporatīvo pārvaldību un reprivatizāciju, izmantojot publisko piedāvājumu, pilnu pārstrukturēšanas paketi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma nozīmē var uzskatīt par pietiekami tālejošu.
(86)
Tāpat Komisija konstatē, ka šaubas, ko tā izteica par Vācijas un HRE vēlēšanos un spēju nodrošināt pilnīgu vērtības samazināšanas ex ante pārredzamību un atklāšanu, ir tikušas novērstas, jo uzticīgā bankas komanda ir iesniegusi plaša apjoma informāciju. Turklāt, daļēji pēc Komisijas lūguma, HRE datu kopumi tikuši revidēti, lai noteiktu to konsekvenci un kvalitāti, un tas veicināja Komisijas ekspertu galīgo vērtējumu. Turklāt Vācija un PBB ir apņēmušās veikt tālejošus uzlabojumus riska pārvaldībā un pārskatu iesniegšanas sistēmās, lai mazinātu Komisijas bažas par iespējamiem trūkumiem vadības informācijas sistēmās nākotnē.
VI.2.3. Saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(87)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzes situācijā. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšanu pašreizējā krīzes situācijā varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai jānodrošina bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jāietver atbalsta saņēmēju pašu ieguldījums (izmaksu sloga sadale) un jāparedz pietiekami pasākumi konkurences kropļojuma ierobežošanai (28).
(88)
Jau piešķirtā kapitāla injekciju summa, summa kapitāla injekcijai, kas vēl paredzēta, un valsts atbalsta summa, kas iegūta no aktīvu pārvešanas, kopā veido vairāk nekā 20 % no HRE pirmskrīzes riska svērtajiem aktīviem.
VI.2.3.1. PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(89)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. sadaļu Vācija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā noteikts HRE finanšu grūtību iemesls un ietverta sīki izstrādāta informācija par darbības modeli.
(90)
Vācijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un papildu informācija rāda, ka HRE grūtības galvenokārt saistāmas ar:
a)
HRE un jo īpaši tās meitasuzņēmuma DEPFA Bank plc statusu, ko finansē ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma, tādējādi tā bija lielā mērā atkarīga no neskarta starpbanku naudas tirgus, kurš uz laiku pilnībā pārstāja funkcionēt pēc Lehman Brothers sabrukuma;
b)
problēmām, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņem vērā to faktisko riska profilu; un
c)
faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām, kuras nebija integrētas visaptverošā, koordinētā riska pārvaldības sistēmā.
(91)
Kā noteikts iepriekš, pārstrukturēšanas un plānotie pasākumi, kuri galvenokārt attiecas uz bankas finansēšanu un iekšējām kontroles sistēmām, ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka likviditātes problēmas, kuru rezultātā banka nonāca uz maksātnespējas robežas, neatkārtosies. Pārstrukturēšanas plāns risina galvenās problēmas ļoti specifiski, uzmanību vēršot uz stabilāku, uz Pfandbrief balstītu finansēšanas koncepciju, ievērojami samazinot iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, uzlabojot un integrējot tās IT sistēmas un samazinot ģeogrāfisko darbības jomu, filiāļu tīklu un darbības absolūtos apjomus. Pārtraukt pārējās darbības un uzskatīt tās par samazināšanas portfeli PBB bilancē ir loģisks šīs koncepcijas papildinājums.
(92)
Līdz ar to abi atlikušie PBB darbības virzieni būs vērsti tikai uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas - vai nu kā hipotēku obligācijas (Hypothekenpfandbriefe), vai publiskā sektora obligācijas (öffentliche Pfandbriefe). Apgalvojums, ka šāda veida konservatīvāka komercstratēģija nodrošinātu aizdošanas darbību kvalitatīvu uzlabojumu, ir ticams, jo īpaši ņemot vērā Vācijas Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma konkrētās prasības par risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli, un tā aizsardzības pasākumiem, piemēram, ierobežojumiem proporcijai starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību.
(93)
2010. gada 24. septembra pagarinājuma lēmuma 92. apsvērumā (skatīt šī lēmuma 15. apsvērumu) Komisija izteica šaubas par to, ka banka savā nākotnes darbībā varētu sasniegt pietiekamu rentabilitāti, jo īpaši attiecībā uz publiskā finansējuma sektoru, kuram raksturīga neliela rentabilitāte. Dažas no HRE iepriekšējām darbībām publiskajā finanšu sektorā, konkrētāk - publiskā sektora finansējuma darbības, ir jāturpina. Tomēr publiskā sektora finansējuma darbības ietvers finansējumu tikai tiem produktiem, kas saistīti ar publiskā sektora klientu ieguldījumiem. Tādējādi tos var atdalīt no budžeta finansējuma darbībām, tas ir, nesaistīta valsts iestāžu finansējuma, kuru raksturo īpaši zema rentabilitāte. Koriģēta darbības modeļa gadījumā zemās rentabilitātes budžeta finansējuma darbības tiek pārtrauktas (tās veido apmēram 75 % no iepriekšējā publiskā sektora finansējuma darbībām), un tā rezultātā portfelis PBB bilancē tiek samazināts, tādējādi šīs Komisijas bažas tiek novērstas. Turklāt Vācijas apņemšanās nodrošināt, ka PBB tās jaunajā stratēģiskajā darbībā neslēdz līgumus par jauniem aizdevumiem, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 % vienam darījumam, palīdz novērst šīs bažas.
(94)
Komisija tāpat atzīmē, ka publiskā sektora finansēšana kā otrs PBB darbības virziens mazinās tirgus dalībnieku un reitinga aģentūru bažas par to, ka nepastāv pietiekama darbību dažādošana no to banku puses, kuras ierobežo savas darbības līdz vienam darbības virzienam (zināmas arī kā “vienvirziena bankas”), un tāpēc tās ir pārāk atkarīgas no vienas darbības jomas. Tā kā bankai ir divi darbības virzieni ar dažādiem iespējamiem uzņēmējdarbības cikliem, PBB vajadzētu spēt nodrošināt stabilākus un iepriekš paredzamākus ieņēmumus un sasniegt nepieciešamo pamanāmību institucionālo ieguldītāju vidū.
(95)
Pārstrukturēšanas koncepcijas rezultātā tiks iegūta skaidrāka organizatoriskā struktūra, jo papilddarbības, piemēram, kapitāla tirgus un aktīvu pārvaldības darbības, tiek pārtrauktas un tādējādi tiek ievērojami samazināts filiāļu tīkls. Ir slēgts ievērojams skaits pārdošanas biroju, un atbilstoši sīkāk izstrādātam un reģionālajam darbības modelim tiks no jauna atvērti četri pārdošanas biroji (Berlīnē, Hamburgā, Reinas/Rūras reģionā un Stokholmā).
(96)
Pārstrukturēšanas plāns nodrošina, ka PBB nepamatoti nepalielinās tās klātbūtni tirgos. Jauniem aizdevumiem abos darbības virzienos ir noteikts maksimālais līmenis. Attiecīgajos pamattirgos PBB mērķis ir sasniegt tirgus daļu 1-2 % apmērā publiskā sektora finansēšanas darbībām un 2-6 % nekustamā īpašuma finansēšanas darbībām.
(97)
Komisija atzīmē, ka banka ir sākusi novērst trūkumus IT sistēmā, kura sākotnēji bija diezgan neviendabīga un ar nozīmīgiem trūkumiem, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldības funkcionalitāti un īstenošanu. 2009. gadā HRE izveidoja daudzgadu projektu visai grupai ar nosaukumu “Jaunā evolūcija” ar aptuveno budžetu EUR 180 miljoni IT vides pārveidošanai. Projektā paredzēti vairāki sistēmas uzlabojumi sešos secīgos posmos. Projekta darbības joma cita starpā aptver darbības uzlabojumus, piemēram, kredītu pārvaldības sistēmu konsolidēšanu, ar riska pārvaldību saistītus uzlabojumus IT sistēmās attiecībā uz kredītrisku, tirgus un likviditātes riskiem, vadības standartizāciju un uzlabojumus attiecībā uz precizitāti, informācijas un datu saturu un kvalitāti. Informācija, kas iesniegta par IT pārveides procesa saturu un gaitu, liecina, ka sākotnējās problēmas tikušas adekvāti risinātas un ir risināmas nepieciešamajā apjomā PBB pārstrukturēšanas periodā. Komisija uzskata, ka IT sistēma turpmāk būs funkcionāla, efektīva platforma savlaicīgai un apdomātai riska pārvaldībai, kas ir piemērota bankas uzņēmējdarbības procesiem. Tādēļ ir svarīgi to īstenot pilnībā.
(98)
PBB likviditāte, maksātspēja un rentabilitāte (29) ir uzskatāmi par galvenajiem bankas dzīvotspējas rādītājiem, un tie ir izvērtēti gan pamatscenārijā, gan stresa scenārijā (30).
(99)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu PBB vairāk nesaņems valsts garantijas tās refinansēšanai. Tomēr PBB arī turpmāk tiks finansēta ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma. Šo situāciju uzlabos PBB stratēģija ievērojami samazināt nepieciešamās nenodrošinātā finansējuma summas un to vietā emitēt segtās obligācijas, kas tiek uzskatītas par stabilāku finansējuma avotu.
(100)
Tā kā viens no galvenajiem HRE problēmu iemesliem bija akūta nepietiekama likviditāte, kuras rezultātā bija nepieciešams valsts atbalsts, pārstrukturēšanas plānā paredzēta pienācīga naudas līdzekļu un likviditātes rezerve, ņemot vērā jebkuru iespējamo Basel III prasību izpildes ietekmi. Šī rezerve ir vislielākā pārstrukturēšanas perioda sākumā un laika gaitā tiks pakāpeniski samazināta. Pamatscenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve veidotu apmēram [12-17] % no PBB bilances uz 2011. gada beigām un sasniegtu apmēram [7-17] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Stresa scenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve uz 2011. gada beigām pārsniegtu [7-10] % no PBB bilances un sasniegtu apmēram [7-10] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Komisija uzskata, ka likviditātes situācija šķiet esam pienācīga gan pamata, gan stresa scenārijā.
(101)
Ar 1. līmeņa kapitāla rādītāju (ko aprēķina, par pamatu ņemot uz Basel II iekšējo ranžējumu balstītu pieeju), kas 2011. gada beigās paredzēts 12,9 % pamatscenārijā vai 10,5 % stresa testa scenārijā, PBB ir pietiekami kapitalizēta un pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Atbilstoši pieņēmumiem, kas izmantoti pārstrukturēšanas plānā, 1. līmeņa kapitāla rādītājs 2015. gada beigās būs 12,4 % pamatscenārija gadījumā vai 11,3 % stresa scenārija gadījumā. Tomēr 1. līmeņa kapitāla rādītāja samazinājumu saskaņā ar pamatscenāriju galvenokārt izraisa paredzamais riska svērto aktīvu palielinājums plānotās izaugsmes rezultātā, nevis zaudējumi (saskaņā ar pamatscenāriju PBB uzrāda pozitīvu rezultātu pēc nodokļiem laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam; tikai saskaņā ar stresa scenāriju PBB nesasniegtu līdzsvaru pēc nodokļiem 2011. un 2012. gadā).
(102)
Paredzams, ka pārstrukturēšanas periodā PBB rentabilitāte uzlabosies. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu pamatscenārija gadījumā PBB tīrā peļņa pēc nodokļiem sasniegtu EUR [110-150] miljonus 2011. gadā un EUR [280-320] miljonus 2015. gadā. 2011. gadā šāds rezultāts būtu tikai [3-6] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem), bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā tas atbilstu [8-11] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem). Tādējādi pamatscenārijā paredzēto rentabilitāti var uzskatīt par apmierinošu bankai, kas uzsāk pārstrukturēšanas plānā noteikto darbību, gan no dzīvotspējas viedokļa, gan ņemot vērā plānoto PBB reprivatizāciju. Saskaņā ar Vācijas paziņojumu PBB tīro peļņu pēc nodokļiem izlīdzinās iepriekšējo gadu zaudējumi. Ņemot vērā pārnestos zaudējumus, tas nozīmē, ka līdz 201[…]. gadam PBB reģistrēs bilances zaudējumus (“Bilanzverluste”), bet nereģistrēs tos 201[…]. gadā, daļu bez balsstiesībām atpirkšanas kontekstā.
(103)
1. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (pamatscenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu.
2011
2012
2013
2014
2015
Neto procentu un līdzīgi ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Komisijas nauda
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pamatdarbības ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Uzkrājumi nedrošiem parādiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratīvie izdevumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Citu ieņēmumu/izdevumu bilance
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nodokļi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem
EUR miljoni
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Izvērtējot PBB galvenos rentabilitātes virzītājspēkus, var noteikt divus rentabilitātes avotus: pirmkārt, PBB ienākumi no tās komercdarbībām palielināsies un, otrkārt, pamatdarbības izmaksas samazināsies.
(105)
Attiecībā uz ieņēmumu palielinājumu pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka var uzlabot vidējo starpību par aizdevumiem, jo īpaši veicot parakstīšanos uz jaunu un rentablāku darbību. Attiecībā uz nekustamā īpašuma finansējuma darbības virzienu tiek pieņemts, ka pašreizējiem portfeļiem aprēķinātās tīrās starpības palielināsies no [85-100] b/p (bāzes punktiem) un būs [105-120] b/p 2011. gadā, [105-110] b/p 2012. gadā un [95-100] b/p turpmāk. Publiskā sektora finansējuma darbības virziens radīs tīro starpību [27-35] b/p visa pārstrukturēšanas perioda laikā, kas uzskatāma par ievērojamu tīrās starpības palielināšanos [6-12] b/p apmērā, ko aprēķina esošajam publiskā sektora finansējuma darbību portfelim (31). Šis uzlabojums lielākoties ir, pateicoties faktam, ka finanšu darbības budžeta vajadzībām, kurām raksturīga īpaši zema rentabilitāte, vairs netiks uzsāktas.
(106)
Ņemot vērā pietiekami augstas peļņas normas nodrošināšanas svarīgumu, Vācijas apņemšanās, ka PBB stratēģiskā jaunā darbība nebūs tādu jaunu aizdevumu līgumu slēgšana, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 %, pamatojoties uz katru konkrēto darījumu, ir atbilstoša un nepieciešama.
(107)
2011. un 2012. gadā maksas, kas iegūtas no aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, kas sniegti FMS-WM (HRE“sliktā banka”), ir ievērojams PBB ienākumu avots. Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situāciju nepieciešams uzlabot, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra šos pakalpojumus FMS-WM vairs nesniegs. Tas pats attiecas uz FMS-WM refinansēšanu. Arī šī apņemšanās palīdz nodrošināt, ka vidējā termiņā PBB rentabilitāte ir pašpietiekama un tās pamatā vairs nav ienākumi no maksām saistībā ar samazinātās vērtības aktīvu pārvedumu.
(108)
Komisija atzīmē, ka PBB plāno ievērojami samazināt savas pamatdarbības izmaksas. Pārstrukturēšanas periodā izmaksu un ieņēmumu proporcija ievērojami uzlabosies - pamatscenārija gadījumā no [64-79] % 2011. gadā uz [32-42] % 2015. gadā.
(109)
PBB ir pieņēmusi dažus izšķirošus pārstrukturēšanas pasākumus, kas ietekmē tās izmaksu bāzi. Tā ir slēgusi ievērojamu skaitu pārdošanas biroju un samazinājusi darbaspēku par apmēram 30 % (1 366 strādājošie 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 2 000 strādājošajiem 2007. gada beigās) (32). Lai gan šiem pasākumiem vidējā termiņā un ilgtermiņā būs pozitīva ietekme uz pamatdarbības izdevumiem, īstermiņā pārstrukturēšanas process rada ārkārtas izdevumus, jo īpaši izmaksājot atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalstus, maksas juristiem un konsultantiem utt. Tādēļ Komisija uzskata, ka pieņēmums, ka pamatdarbības izmaksas paliks ievērojami zemākā līmenī pēc pārstrukturēšanas procesa beigām, ir ticams.
(110)
Pēc samazinātās vērtības aktīvu pārveduma uz FMS-WM, kā rezultātā bankas bilance ievērojami samazinājās, pamatscenārijs rāda, ka PBB uzkrājumi nedrošiem parādiem pārstrukturēšanas periodam ir stabili.
(111)
Komisija uzskata, ka, ņemot vērā stresa scenārija pieņēmumus, PBB mērķa rentabilitāte arī ir pietiekami spēcīga, jo nav apdraudēta ne bankas dzīvotspēja, ne PBB reprivatizācijas iespējas. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu stresa scenārija gadījumā PBB zaudējumi 2011. gadā būtu EUR [100-125] miljoni, bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā paredzams, ka PBB būs EUR [270-310] miljonu peļņa. Peļņa no kapitāla (pēc nodokļiem) būtu negatīva 2011. gadā (- [2,8-3,8] %] un 2012. gadā, bet saskaņā ar šo scenāriju paredzamā peļņa no kapitāla 2015. gadā būtu apmēram [9-12] %.
(112)
2. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (stresa scenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu.
2011
2012
2013
2014
2015
Neto procentu un līdzīgi ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Komisijas nauda
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pamatdarbības ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Uzkrājumi nedrošiem parādiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratīvie izdevumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Citu ieņēmumu/izdevumu bilance
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nodokļi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem
EUR miljoni
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Ņemot vērā darbības modeļa, tehniskās infrastruktūras un organizatoriskās struktūras uzlabojumus un to ietekmi uz PBB situāciju attiecībā uz paredzamo likviditāti, maksātspēju un rentabilitāti, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
VI.2.3.2. Pašu ieguldījums/izmaksu sloga sadale
(114)
Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. sadaļā ietverti šādi principi:
a)
pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju;
b)
lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, saņēmējbankai pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašas resursi, piemēram, pārdodot aktīvus;
c)
ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci. Izmaksu sloga sadales mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences kropļojumus un novērst morālu kaitējumu (33).
(115)
Komisijas šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, ir mazinātas. Kopumā Vācija HRE ir ieguldījusi vai ieguldīs aptuveni EUR 10 miljardus. Daļa no šīm kapitāla injekcijām, t. i., EUR 2,08 miljardi, tiks izmantoti, lai rekapitalizētu likvidēšanas iestādi FMS-WM, bet vēl EUR 1,59 miljardi tiks pārvesti uz FMS-WM pārstrukturēšanas laikā. Aptuveni 63 % no apmēram EUR 10 miljardu kapitāla paliek HRE grupā.
(116)
PBB ir vienīgais uzņēmums HRE grupā, kas nākotnē veiks jaunas darbības un tādējādi aktīvi piedalīsies konkurencē. Pamatscenārijā tās 1. līmeņa kapitāla rādītāji (kuru pamatā ir Basel II RBA metode) plānoti 12,9 % 2011. gada beigās, nedaudz samazinoties pārstrukturēšanas perioda laikā un sasniedzot 12,4 % uz 2015. gada beigām. Pārstrukturēšanas plāns nerada šaubas, ka banka pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Paredzētais 1. līmeņa kapitāla rādītājs ir spēcīgs, tomēr atbilst konkurentu kapitāla rādītājiem. Reaģējot uz finanšu krīzi, paredzams, ka bankas patlaban uzrādīs augstākus kapitāla rādītājus nekā pirms krīzes. Tāpat jāpatur prātā, ka PBB savu problēmu dēļ krīzes kontekstā ir nepieciešama spēcīga kapitāla bāze, lai pārliecinātu tirgus dalībniekus, ka tā ir uzticama darījumu partnere. Komisija uzskata, ka nodrošinātā kapitāla daudzums un no tā izrietošie kapitāla rādītāji tāpēc uzskatāmi par pienācīgiem un ierobežotiem līdz nepieciešamajam minimumam.
(117)
Turklāt HRE ir guvusi labumu no garantijas nodrošinājuma, kura kopsumma sasniedza EUR 145 miljardus, no kuriem faktiski ir izmantoti EUR 124 miljardi. Šīs garantijas bija nepieciešamas, lai nodrošinātu nepārtrauktu bankas darbību, kad tā kļuva maksātnespējīga, vismaz līdz HRE spēja pārvest savus samazinātās vērtības aktīvus uz FMS-WM. Visas garantijas, kuras HRE grupa izmantoja un kuru kopsumma bija EUR 124 miljardi, tika nodotas FMS-WM ar 2010. gada 1. oktobri. Tādējādi PBB darbība vairs nav atkarīga no valsts garantijām. Šis pārvedums palīdzēja nodrošināt, ka atbalsts garantiju veidā tika ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam periodam.
(118)
Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojumā, saņēmējbankām vispirms jāizmanto pašu resursi savas pārstrukturēšanas finansēšanai, ko parasti dara, pārdodot aktīvus. HRE ir atdalījusi ievērojamu daļu savu aktīvu, pārvedot nosacītu daudzumu aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā, kā arī atvasinātus instrumentus EUR 280 miljardu apmērā likvidēšanas iestādei FMS-WM, tādējādi efektīvi samazinot tās bilanci uz pusi. Tomēr šis darījums nav radījis pārpalikumu, kas varētu būt veicinājis pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanu. Drīzāk šis pārvedums pats būtu klasificējams kā valsts atbalsta pasākums, jo cena, ko HRE saņēma par aktīviem, pārsniedz aktīvu REV par aptuveni EUR 16,2 miljardiem. Tomēr uzņēmums ir pārdevis un veic daļu pārdošanu uzņēmumos (piemēram, Arsago ACM GmbH (Frankfurte), Arsago Holding AG (Šveice), DEPFA First Albany Securities LLC (Ņujorka) un Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE ir samaksājusi procentus SoFFin par visām Vācijas piešķirtajām garantijām, attiecīgās procentu likmes bija no 0,5 % līdz 0,8 % gadā. Tādējādi tā saskaņā ar Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (34) (“Banku paziņojums”), ir pienācīgi atlīdzinājusi šo valsts atbalsta daļu. Pretēji tam līdz šim banka nav atlīdzinājusi ne par saņemto kapitālu, ne kapitāla glābšanu, kas veikta aktīvu glābšanas pasākuma ietvarā, un tā nav spējīga nodrošināt pienācīgu zaudējumu apvērses mehānismu atbalsta elementam, kurš saņemts aktīvu pārveduma vērtības veidā un kurš bija lielāks nekā to REV.
(120)
Ņemot vērā HRE vispārējo ekonomisko situāciju, var secināt, ka banka vienkārši nespēja veikt nekādu nozīmīgu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās (35). Tādēļ pašu ieguldījuma trūkums ir kompensēts ar konkrētiem tālejošiem strukturāliem pasākumiem pārstrukturēšanas plānā, lai nodrošinātu, ka banka un tās akcionāri pienācīgi sadala bankas glābšanas slogu. Kopumā Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais samazināšanas apjoms organizatoriskā lieluma, tirgus klātbūtnes, darbības jomas un bilances apjoma ziņā, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus, pienācīgi aizstāj adekvāta pašu ieguldījuma trūkumu.
(121)
Tāpat jāpatur prātā, ka banka ir pārņemta valsts īpašumā un ka tās iepriekšējo akcionāru saņemto kompensāciju pamatā bija uzņēmuma vērtība bez valsts atbalsta (36). Šis rezultāts ir pozitīvs elements no valsts atbalsta viedokļa un nozīmē, ka iepriekšējie akcionāri ir izslēgti, un tādējādi var uzskatīt, ka ir devuši pietiekamu ieguldījumu HRE pārstrukturēšanas izmaksās.
(122)
Turklāt attiecībā uz HRE subordinētā parāda turētājiem Vācija ir izteikusi apņemšanos, ka HRE neveiks diskrecionāros maksājumus trešām personām par peļņu, kas iegūta no finanšu instrumentiem, tādējādi nodrošinot, ka 2. līmeņa kapitāla turētāji saņem nelielu kompensāciju par saviem ieguldījumiem vai nesaņem tādu nemaz un tādējādi piedalās izmaksu sloga sadalē tāpat kā 1. līmeņa kapitāla turētāji.
(123)
Tādēļ Komisija secina, ka HRE akcionāri ir pienācīgi piedalījušies pārstrukturēšanas izmaksās un līdz ar to ir pienācīgi risināts morālā kaitējuma risks.
VI.2.3.3. Pasākumi, ar ko ierobežo konkurences kropļojumu
(124)
Attiecībā uz pasākumiem, kas ierobežo konkurences kropļojumu, Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka Komisijai, novērtējot atbalsta apjomu, ir jāņem vērā izmaksu sloga sadales apjoms un pozīcija, kādā atradīsies finanšu iestāde tirgū pēc tās pārstrukturēšanas. Pamatojoties uz šo analīzi, ir jāveic piemēroti pasākumi.
(125)
HRE radītais konkurences kropļojums ir ievērojams. Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu aptuveni EUR 20 miljardu apmērā. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ir jāveic pamatīga HRE pārstrukturēšana.
(126)
HRE pārņēmēja PBB būs labi finansēta un atbrīvota no tādas riskantas aizdošanas sloga, kādu agrāk veica HRE. Liels atbalsta apjoms ir bijis nepieciešams, lai noturētu PBB uzņēmējdarbībā un veicinātu tās sadalīšanu. Tomēr PBB būs daudz mazāka banka, un Vācija ir īstenojusi pietiekamus pasākumus, lai ierobežotu konkurences kropļojumu.
(127)
Pirmkārt, PBB būs ekonomisks uzņēmums, kas ievērojami atšķirsies no iepriekšējās HRE. Tā ir valstij piederoša un šobrīd tiek pamatīgi pārstrukturēta. Tā rezultātā PBB ir daudz mazāka banka nekā bija HRE. Pēc virknes aktīvu pārvešanas FMS-WM apjoms PBB stratēģiskajai bilancei - neņemot vērā tos bilances posteņus, kas tiek samazināti vai ir sintētiski pārvesti uz FMS-WM, - ir apmēram 15 % no HRE bilances 2008. gada beigās.
(128)
Otrkārt, Vācija ir apstiprinājusi Komisijai vairākas saistības, kuru mērķis ir samazināt PBB klātbūtni tirgū, kas plašāk raksturota V sadaļā. PBB uzsāk jaunu darbību tikai divos virzienos - nekustamā īpašuma finansējuma un publiskā sektora ieguldījumu finansējuma jomā. Šiem diviem darbības virzieniem pārstrukturēšanas periodā ir ierobežotas paplašināšanās iespējas, jo jaunajai darbībai, bilancei un portfeļa apjomam visu laiku ir jāpaliek noteiktajās robežās, efektīvi pārstrukturējot PBB spēju paplašināties tirgū un tādējādi kropļot konkurenci. Šie maksimālie paplašināšanās ierobežojumi ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim un, iespējams, ilgāk, ja PBB līdz tam laikam netiks reprivatizēta. Visiem citiem HRE grupas uzņēmumiem jāpārtrauc darbība un jāsamazina savi portfeļi, jo īpaši infrastruktūras finansēšanas, kapitāla tirgu, aktīvu pārvaldības un darbību, kas saistītas ar budžeta finansējumu, portfeļi.
(129)
Treškārt, lai mazinātu Komisijas bažas par to, ka PBB varētu apdraudēt konkurenci un konkurentus, īstenojot pārlieku agresīvas cenu noteikšanas stratēģijas, Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka PBB stratēģiskajā jaunajā darbībā netiks izsniegti jauni aizdevumi ar RAROC, kas ir mazāka nekā 10 %. Komisija uzskata, ka šī apņemšanās būs vēl viens efektīvs pasākums pārmērīgas konkurences kropļošanas novēršanai.
(130)
Ceturtkārt, PBB darbība tiks ierobežota, nosakot rīcības ierobežojumus, tostarp iegādes aizliegumu un aizliegumu iesaistīt valsts atbalstu tās reklamēšanā.
(131)
Visbeidzot Vācija ir apņēmusies reprivatizēt PBB, cik ātri vien iespējams, t. i., vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. PBB pārdošana ļaus Vācijas Federatīvajai Republikai (daļēji) atgūt uzņēmumā HRE ieguldītos līdzekļus. Turklāt Komisija atzīmē, ka savlaicīga reprivatizācija var nodrošināt, ka trešām personām ir iespēja iegādāties PBB.
VII. UZRAUDZĪBA
(132)
Vācija ir apņēmusies, ka HRE pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un saistību izpildi uzraudzīs pārraudzības pilnvarnieks, kas ik ceturksni iesniegs ziņojumus Komisijai.
VIII. SECINĀJUMS
(133)
Komisija secina, ka LESD 107. panta 1. punkta izpratnē iepriekš analizētie pasākumi atbilst valsts atbalstam.
(134)
Komisija tādējādi secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kurš pēdējoreiz atjaunināts 2011. gada 14. jūnijā, un ja tiek izpildītas saistības, kuras noteiktas šī lēmuma pielikumā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, kuru Vācija ir īstenojusi un plāno īstenot Hypo Real Estate Group labā un kuru veido:
-
kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, paziņota 2009. gada 17. aprīlī,
-
kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 3. jūnijā,
-
kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 30. aprīlī, no kuras EUR 450 miljoni ir atkarīgi no tā, vai pastāv konkrēti nosacījumi,
-
kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī,
-
garantijas EUR 35 miljardu apmērā, paziņotas 2008. gada 30. septembrī,
-
garantijas EUR 52 miljardu apmērā, paziņotas 2009. gada 17. aprīlī,
-
garantija EUR 8 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
garantija EUR 10 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
likviditātes garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 2. septembrī,
-
likvidēšanas garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī, un
-
aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei FMS Wertmanagement AöR, paziņota 2010. gada 10. septembrī,
ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē, ņemot vērā saistības, kas noteiktas šī lēmuma pielikumā.
2. pants
Sākot no šā lēmuma pieņemšanas brīža, Vācija iesniedz Komisijai detalizētus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, lai to izpildītu atbilstīgi laika grafikam, kas noteikts saistību dokumenta pielikumā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2011. gada 18. jūlijā.