РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 492/2010
(2010. gada 3. jūnijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējās izmeklēšanas”) ar Regulu (EK) Nr. 435/2004 (2) Padome Ķīnas Tautas Republikas (Ķīnas) un Indonēzijas (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes nātrija ciklamāta importam noteica galīgo antidempinga maksājumu.
2. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA
2.1. PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS
(2)
Vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā Productos Aditivos S.A.2008. gada 11. decembrī iesniedza termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu.
(3)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
2.2. PĀRSKATĪŠANAS SĀKŠANA
(4)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, 2009. gada 10. martā sāka izmeklēšanu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3) (“paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu”).
2.3. IZMEKLĒŠANAS PERIODS
(5)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma iespējamību vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3. ŠAJĀ IZMEKLĒŠANĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS
(6)
Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju Savienības ražotāju, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, zināmos eksportētājus ražotājus Ķīnā un Indonēzijā un attiecīgo valstu iestādes par izmeklēšanas pārskatīšanas sākšanu.
(7)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, bet neviens Komisijai šādu pieprasījumu neiesniedza.
(8)
Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un Indonēzijā. Divi uzņēmumi no Ķīnas, kas abi pieder pie Honkongas grupas Rich Industrial Ltd, un divi uzņēmumi no Indonēzijas norādīja, ka vēlas sadarboties, un atbildēja uz dempinga anketas jautājumiem.
(9)
Pieteicās vēl divi Ķīnas ražotāji: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Sākotnēja izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie uzņēmumi Savienības tirgū nenodarbojas ar dempingu. Tādēļ uz Fang Da Food Additive (Shenzhen) un Fang Da Food Additive (Yan Quan) neattiecas šī termiņa beigu pārskatīšana.
4. SAŅEMTĀS INFORMĀCIJAS PĀRBAUDE
(10)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
4.1.
RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKĀ:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
un saistītais uzņēmums Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI INDONĒZIJĀ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
SAVIENĪBAS RAŽOTĀJS NOZARĒ:
-
Productos Aditivos S.A., Spānija.
4.4.
NESAISTĪTAIS IMPORTĒTĀJS/TIRGOTĀJS:
-
Beneo Palatinit GmbH, Vācija.
4.5.
LIETOTĀJS:
-
Schweppes International Ltd, Nīderlande.
5. INFORMĀCIJAS PUBLISKOŠANA
(11)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgu antidempinga maksājumu noteikšanu Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam.
(12)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem šīm personām tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas publiskošanas varēja paust savu viedokli.
(13)
Tika izskatītas ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi laboti galīgie secinājumi.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas sākotnējā izmeklēšana, proti, Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamātu (NC) (attiecīgais ražojums), uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 2929 90 00.
(15)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēts un pašreizējā pārskatīšanā apstiprinājies, ka nātrija ciklamāts ir patēriņa produkts, ko izmanto kā pārtikas piedevu un ko Eiropas Savienībā un daudzas citās valstīs to atļauts lietot kā saldinātāju mazkaloriju un diētiskos pārtikas produktos un dzērienos. To plaši izmanto kā pārtikas piedevu pārtikas rūpniecībā un mazkaloriju un diētisko galda saldinātāju ražošanā. Nelielos daudzumos to izmanto arī farmācijā.
2. LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(16)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgais ražojums, ko ražo Ķīnā un Indonēzijā un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un lietojumu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod pieprasījuma iesniedzējs, kā arī ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura tika izmantota kā analogā valsts, lai noteikto normālo vērtību Ķīnai.
(17)
Tādējādi šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā ir dempings un, ja ir, vai pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņa ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts.
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika izmantota tā pati parastā metodika, kas sākotnējā izmeklēšanā, ja vien apstākļi nebija mainījušies. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar standarta praksi izlases veidā tika pārbaudīti darījumi, ņemot datus no četriem PIP mēnešiem, no kuriem katrs bija pēdējais ceturksnī. Rezultāts tika pārbaudīts, analizējot vēl vairākus citus darījumus. Neviena iesaistītā persona neiebilda pret šādu pieeju.
(20)
Eurostat dati liecina, ka PIP Savienība tika importēts 3 000 līdz 5 000 tonnu attiecīgā ražojuma. No tiem vairāk nekā 90 % bija no Ķīnas, un pārējie bija no Indonēzijas. No citām valstīm imports praktiski nebija reģistrēts.
2. IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM IZMEKLĒŠANAS PERIODĀ
2.1. ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA
2.1.1. Analoga valsts
(21)
Izņemot uzņēmumus, kam tika piešķirts TER sākotnējā izmeklēšanā, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
(22)
Lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, iepriekšējā izmeklēšanā kā atbilstīga tirgus ekonomikas valsts tika izmantota Indonēzija.
(23)
Šo izvēli ierosināja Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un noteiktajā termiņā neviena ieinteresētā persona neiebilda.
(24)
Tika uzskatīts, ka cenas Indonēzijā pamatoti ir aizstājējcenas Ķīnas cenām, jo Indonēzijai ir konkurētspējīgs iekšzemes tirgus, kurā pieaug imports no Ķīnas un kurā darbojas vismaz seši ražotāji. Turklāt izrādās, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek ražots tikai Savienībā, Ķīnā un Indonēzijā. Pašreizējā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, kas to atspēkotu.
(25)
Tāpēc šīs pārskatīšanas vajadzībām Indonēzija tika izmantota kā analogā tirgus ekonomikas valsts.
2.1.2. Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
2.1.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(26)
Kā noteikts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas Honkongā, proti, Rainbow Rich Industries. PIP tie eksportēja vairāk nekā pusi no eksporta kopapjoma uz Savienību. Neņemot vērā to uzņēmumu ražošanas un pārdošanas apjomu, uz kuriem neattiecas procedūras, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas no Ķīnas kopējās produkcijas un to ražošanas jauda atbilda gandrīz pusei no kopējās jaudas. Eksports uz Savienību pārsniedza 80 %. Ņemot vērā šādu sadarbības pakāpi, lai novērtētu iespējamību, ka kaitējumu izraisošs dempings no Ķīnas turpināsies vai atkārtosies, kā avots tika izmantota detalizēta informācija, kas iegūta no eksportētājiem, kas sadarbojās.
(27)
Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, Golden Time Enterprises (Shenzhen), PIP bija ievērojami eksporta apjomi uz Savienību, savukārt tā māsas uzņēmums Jintian Enterprises (Nanjing) kopš pasākumu noteikšanas uz ES vairs neeksportēja. Dati, kas tika savākti, apmeklējot uzņēmumu, kas neeksportēja, Jintian Enterprises (Nanjing), tomēr neļāva gūt detalizētāku priekšstatu par Ķīnas iekšzemes tirgu, kurā uzņēmums ieguvis ievērojamu tirgus daļu un izmanto ievērojamu daļu no uzstādītās jaudas.
(28)
Izmeklēšanas laikā viens Ķīnas uzņēmums apgalvoja, ka lielākie iekšzemes ražotāji regulāri tiekas, lai noteiktu atsauces cenu Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā šo ražotāju dominējošo stāvokli, šis pasākums ir veiksmīgi uzturējis cenas Ķīnas iekšzemes tirgū relatīvi augstā līmenī.
2.1.2.2. Normālā vērtība
(29)
Normālā vērtība uzņēmumam Golden Time Enterprises (Shenzhen) tika aprēķināta kā visu PIP iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.
2.1.2.3. Eksporta cena
(30)
Golden Time Enterprises (Shenzhen) cena eksportam uz Savienību bija attiecīgi pielāgota cena, kas faktiski maksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam uz ES.
2.1.2.4. Cenu salīdzinājums
(31)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, kredītu, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas.
2.1.2.5. Dempinga starpība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja, ka PIP dempinga apmērs bijis ievērojami lielāks nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Savienības robežas, uzņēmumam Golden Time Enterprises pārsniedza 30 %.
2.1.3. Citi Ķīnas ražotāji eksportētāji
2.1.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(33)
Pārējais importa apjoms no Ķīnas bija mazāks par 5 % Savienības patēriņa.
(34)
Komisija pamatoja savus secinājumus par pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ar datiem, kas tika iegūti izmeklēšanā un no oficiālās Eurostat statistikas.
2.1.3.2. Normālā vērtība
(35)
Normālā vērtība Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika noteikta kā iekšzemes tirgus vidējā svērtā pārdošanas cena, ko neatkarīgi pircēji maksā Indonēzijas ražotājiem, kuri sadarbojās.
2.1.3.3. Eksporta cena
(36)
Šajos apstākļos eksporta cenu Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP.
2.1.3.4. Cenu salīdzinājums
(37)
Vidējo svērto eksporta cenu, kas tika noteikta pārējiem Ķīnas eksportētājiem, salīdzināja ar vidējo svērto normālo vērtību pārbaudītajiem Indonēzijas ražotājiem, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(38)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas. Nebija pieejama ticamāka informācija, tāpēc korekcijas izdarīja, ņemot vērā pārbaudītas izmaksas Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās.
2.1.3.5. Dempinga starpība
(39)
Dempinga starpība tika aprēķināta kā summa, par kuru normālā vērtība, kas aprēķināta 35. apsvērumā, pārsniedza eksporta cenu, kas noteikta 36. apsvērumā. Tādējādi iegūtie rezultāti nepārprotami liecina, ka dempings turpinājies visu laiku, kamēr pasākumi bijuši spēkā, dempinga starpībai pārsniedzot 5 %.
2.1.4. Secinājumi par dempingu no Ķīnas
(40)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka dempings no Ķīnas turpinājās visu pasākumu piemērošanas laiku.
2.2. INDONĒZIJA
2.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(41)
Kā minēts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji: PT Golden Sari un PT Tunggak Waru Semi. PIP to eksporta apjoms uz Savienību bija no 40 % līdz 60 % (4).
(42)
Dati, ko savākusi Komisija, atklāja, ka Indonēzijā ir vēl vismaz četri attiecīgā ražojuma ražotāji. Atbilstīgi šiem datiem ražotāji, kas sadarbojās, saražoja aptuveni trešdaļu no Indonēzijas kopējās produkcijas un izmantoja trešdaļu jaudas. Tāpēc šajā pārskatīšanā sadarbība Indonēzijā bija maza.
(43)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu informācija par Indonēzijas cenām iekšzemes tirgū, uz citām valstīm veiktā eksporta cenām, par produkciju un jaudu Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika pamatota ar pieejamajiem faktiem, ietverot sūdzību un atklāti pieejamo informāciju. Attiecīgajām Indonēzijas iestādēm tika paziņots par 18. panta piemērošanu un sniegts tā pamatojums. Indonēzijas iestādes par to nav sniegušas nekādas piezīmes.
(44)
PIP no diviem ražotājiem, kas sadarbojās, tikai viens, proti, PT Golden Sari, eksportēja uz Savienību. Kaut arī dempinga starpību nevarēja noteikt uzņēmumam PT Tunggak Waru Semi, jo PIP tas neeksportēja uz Savienību, tā sniegtos datus tomēr izmantoja, lai inter alia iegūtu informāciju par produkciju, jaudu un eksportu uz trešo valstu tirgiem, no kuras varēja gūt detalizētāku ieskatu Indonēzijas iekšzemes un eksporta tirgos.
2.2.2. Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
2.2.2.1. Normālā vērtība
(45)
Normālā vērtība uzņēmumam PT Golden Sari tika aprēķināta kā visu PIP iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.
2.2.2.2. Eksporta cena
(46)
Eksporta cena uzņēmumam PT Golden Sari tika noteikta, pamatojoties uz eksporta cenām, kas PIP faktiski samaksātas vai maksājamas neatkarīgiem pircējiem Savienībā.
2.2.2.3. Cenu salīdzinājums
(47)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu, pamatojoties EXW cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(48)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.
2.2.2.4. Dempinga starpība
(49)
Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, atklājās, ka PIP uzņēmums PT Golden Sari nav nodarbojies ar dempingu.
2.2.3. Citi Indonēzijas ražotāji eksportētāji
2.2.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(50)
Kā minēts 43. apsvērumā, ņemot vērā mazo sadarbības pakāpi Indonēzijā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika noteikta dempinga starpība.
2.2.3.2. Normālā vērtība
(51)
Normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto normālo vērtību, kas tika aprēķināta diviem ražotājiem, kuri sadarbojās.
2.2.3.3. Eksporta cena
(52)
Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc, nosakot eksporta cenu Indonēzijas eksportētajiem, kas nesadarbojās, ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP.
2.2.3.4. Cenu salīdzinājums
(53)
Šādi noteiktā vidējā svērtā eksporta cena Savienībā Indonēzijai EXW cenas līmenī tikai salīdzināta ar vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta Indonēzijas ražotājiem, kuri sadarbojās.
(54)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, apstrādes, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.
2.2.3.5. Dempinga starpība
(55)
Iepriekš noteiktās normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums norādīja, ka pastāv dempings. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no importa CIF cenas pie Savienības robežas, bija gandrīz 30 %.
2.2.4. Secinājumi par dempingu no Indonēzijas
(56)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu piemērošanas laikā ievērojama daļa Indonēzijas ražotāju turpinājusi dempingu.
3. IMPORTA PĀRMAIŅAS PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai dempings atkārtotos pēc tam, kad vairs netiktu piemēroti pašlaik spēkā esošie pasākumi pret Ķīnu un Indonēziju.
(58)
Lai konstatētu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, Komisija pārbaudīja pieejamo informāciju par eksportētāju apstākļiem un tirgus apstākļiem. Analīze lielākoties tika balstīta uz informāciju, kuru atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza ražotāji, kas sadarbojās, un kura tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējumos uz vietas. Tika izmantoti arī citi informācijas avoti, piemēram, Eurostat importa statistika un oficiālā eksporta un tirgus statistika no attiecīgajām valstīm.
3.1. ĶĪNA
3.1.1. Iepriekšējas piezīmes
(59)
Kā noteikts 26. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas Ķīnas produkcijas PIP. Sadarbība bija liela, tāpēc tika noteikts, ka iespējams tieši no ražotāja eksportētāja ievākt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību PIP. Vispār dati par Ķīnas iekšzemes tirgu tika ievākti no abiem pārbaudītajiem ražotājiem.
(60)
Tiek atgādināts, ka izmeklēšana parādījusi, ka dempings no Ķīnas uzņēmumiem, uz kuriem attiecās šī pārskatīšana, ir turpinājies apmērā, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto.
3.1.2. Neizmantotā jauda un krājumi
(61)
Dati, ko izmeklēšanā savākusi Komisija, liecina, ka to uzņēmumu brīvi pieejamā ražošanas jauda, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, Ķīnā daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu. Izmeklēšana parādījusi, kas iekšzemes patēriņš Ķīnā nevarētu vērā ņemami absorbēt šo papildu jaudu.
(62)
Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka nodomājis pēc PIP ievērojami samazināt ražošanas jaudu. Tomēr par to neiesniedza reālus pierādījumus. Pat ja teorētiski tas Ķīnā varētu izraisīt jaudas samazinājumu, tas tik un tā stimulētu pārējos Ķīnas ražotājus vairāk izmantot brīvi pieejamo jaudu, lai aizpildītu brīvo vietu Ķīnas eksportā.
(63)
Turklāt citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa ir ierobežota. Vispirms vairākas lielas valstis neimportē attiecīgo ražojumu ar regulējumu saistītu iemeslu dēļ (tostarp ASV, Indija, Japāna, Meksika, Dienvidkoreja, visas Tuvo Austrumu valstis). Turklāt, ņemot vērā informāciju, kas ievākta izmeklēšanas laikā, atlikušie ievērojama lieluma nātrija ciklamāta tirgi (Dienvidamerika, Dienvidāfrika un Āzija) tuvākajos gados visticamāk nepalielināsies. Tāpēc Savienības tirgus paliktu galvenais ražojuma noieta tirgus, pievilcīgs ne vien lieluma dēļ, bet arī tādēļ, ka tajā ir labi zināmi, nostiprinājušies importētā ražojuma izplatīšanas kanāli.
(64)
Visbeidzot tika izvērtēts, vai jaudas pārpalikums varētu tikt izmantots, lai attiecīgajos uzņēmumos ražotu citus ražojumus. Tas tomēr nešķiet iespējams, jo pārbaudītie ražotāji neražo citus ražojumus ievērojamos apmēros un nav pierādījumu, ka citi nātrija ciklamāta ražotāji Ķīnā varētu viegli pārorientēties uz citiem ražojumiem.
(65)
Iepriekš minētais arī liecina, ka lieli eksporta apjomi no Ķīnas arī turpmāk nonāktu Savienībā, ja pasākumus atceltu.
3.1.3. Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū
(66)
Komisija atklāja, ka lielie importa apjomi no Ķīnas Savienībā pārdoti par cenām, kas bijušas zemākas nekā cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā Ķīnas importa par dempinga cenām apmēru un tirgus daļu, tā pārdošanas cena jāuzskata par atsauces cenu Savienībā: citi Ķīnas eksportētāji, kas vēlētos ienākt tirgū ar ievērojamiem daudzumiem, ļoti iespējams, pielāgotos zemajām cenām, tādējādi iesaistoties dempingā.
3.1.4. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū
(67)
Komisija salīdzināja pārbaudītās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar pārbaudīto cenu Ķīnas iekšzemes tirgū, lai papildus pārbaudītu Ķīnas eksportētāju cenu uzvedību, ja pasākumi tiktu izbeigti.
(68)
Tika atklāts, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas konsekventi zemākas nekā iekšzemes cenas un tās atbildušas eksporta cenām uz ES, uzsverot, ka dempinga piekopšana bijusi raksturīga šīs Ķīnas nozares struktūrai.
3.1.5. Attiecība starp eksporta cenām trešās valstīs un cenu līmeni Savienībā
(69)
Komisija salīdzināja Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar cenām, kas dominē Savienībā, lai konstatētu, vai būtu stimuls palielināt eksportu uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti.
(70)
Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā atbilda cenu līmenim Savienībā. Tas apstiprina, ka Ķīnas eksportētāji visticamāk nepārorientētu eksportu no ES uz citiem tirgiem.
3.1.6. Secinājumi par Ķīnu
(71)
Novērtējot iepriekš minētos faktorus, atklājās, ka eksportētāji, uz kuriem attiecās pārskatīšana, turpinājuši uz Savienību eksportēt ļoti ievērojamus daudzumus attiecīga ražojuma par dempinga cenām. Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm - tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Cenas Ķīnas iekšzemes tirgū ir augstas, un nekas neliecina, ka pārredzamā nākotnē tās varētu pazemināties. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Ķīnas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu vēl lielākus daudzumus par dempinga cenām.
(72)
Izvērtējot iepriekšminētos datus un informāciju, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Ķīnas turpinātos vai atkārtotos.
3.2. INDONĒZIJA
3.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(73)
Kā paskaidrots 42. apsvērumā, sadarbojās ražotāji, kas saražo proporcionāli mazāko daļu Indonēzijas produkcijas un kam ir proporcionāli mazākā ražošanas jauda, tāpēc tika piemērots 18. pants.
(74)
Tiek arī atgādināts izmeklēšanas secinājums, ka dempingu no Indonēzijas PIP turpināja ražotāji, kas nesadarbojās.
3.2.2. Neizmantotā jauda un krājumi
(75)
Pārskatīšanā tika konstatēts, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā pārsniedz trīs ceturtdaļas Savienības tirgus lieluma. Pat ja eksportētājs, kas sadarbojās, tiktu izslēgts, pārējiem uzņēmumiem palikusī brīvā jauda vēl aizvien atbilstu aptuveni pusei Savienības tirgus. Oficiālā Indonēzijas statistika liecina, ka Indonēzijas ražotāji uzbrūkošās Ķīnas konkurentu cenu politikas dēļ zaudē tirgus daļu kā iekšzemes, tā starptautiskajā tirgū. Tāpēc iespējams, ka Indonēzijas brīvi pieejamā jauda tuvākajā nākotnē vēl palielināsies.
(76)
Tika pārbaudīts, vai kopējo brīvi pieejamo jaudu Indonēzijā varētu absorbēt pārdevumi uz trešām valstīm, bet, kā secināts 63. apsvērumā, nav gaidāms, ka trešo valstu tirgi varētu ievērojami absorbēt jaudas pārpalikumu. Tika arī pārbaudīts, vai jaudas pārpalikumu varētu absorbēt pārdevumi iekšzemes tirgū. Tomēr, kā konstatēts iepriekš, saskaņā ar Indonēzijas oficiālajiem datiem Indonēzijas ražotāju tirgus daļa iekšzemes tirgū samazinās Ķīnas importa spiediena dēļ. Visbeidzot tika izvērtēta iespējamība pārorientēt ražošanu uz citiem līdzīgiem ražojumiem; to pašu iemeslu dēļ, kas noteikti 64. apsvērumā, nav ticams, ka jaudas pārpalikumu varētu izmantot šādā veidā.
(77)
Tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, tad lielā (un pieaugošā) pieejamā jauda Indonēzijā varētu tikt ievērojamā mērā virzīta uz Savienību.
3.2.3. Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū
(78)
Cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū ir augstākas nekā Savienības tirgū, kaut arī Ķīnas eksports Indonēzijas tirgū izraisa aizvien lielāku sasprindzinājumu. Ņemot vērā, cik zemas tik homogēnam ražojumam ir Ķīnas eksporta cenas Savienībā, minētās cenas varētu būt atsauces cenas, kurām gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indonēzijas eksportētāji pielāgotu savas cenas, tādējādi iesaistoties dempingā. Šis apsvērums ir piemērojams gan tiem ražotājiem, kas sadarbojās, gan tiem, kas ne.
(79)
Ja pasākumi zaudētu spēku tikai attiecībā uz Indonēziju, nevis attiecībā uz Ķīnu, tad Savienības tirgus cenas ziņā vēl vairāk piesaistītu Indonēzijas ražotājus. Faktiski bez antidempinga maksājumiem tie varētu paaugstināt savas cenas, tādējādi izmantojot priekšrocības no antidempinga maksājuma, kas Ķīnas eksportētājiem vēl ir jāmaksā. Būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar līdzīgu scenāriju attiecībā uz to Ķīnas un Indonēzijas eksportētāju cenu līmeni un cenu atšķirībām, ko novēroja sākotnējā izmeklēšanā, Indonēzijas eksportētāju eksporta apjoms uz ES bija ievērojams.
(80)
Visbeidzot būtu arī jānorāda, ka Indonēzijas eksports uz ES pēc pasākumu noteikšanas ir pastāvīgi samazinājies, un tas apstiprina secinājumu, ka Indonēzijas eksportētāji nespēj vai nevēlas pārdot ievērojamus daudzumus ES tirgū par cenām, kas nav dempinga cenas.
3.2.4. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū
(81)
Tika konstatēts, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārbaudītās eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas lielākas nekā cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū.
(82)
Par eksportētājiem, kas nesadarbojās, izmeklēšanas laikā nebija iespējams iegūt individuālus datus. Pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika par visa Indonēzijas eksporta vidējām cenām absolūtos skaitļos nav precīza, jo eksporta cenas norādītas pārspīlētas. Tomēr no tās pašas statistikas var secināt, ka eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību. Tas norāda, ka vismaz ievērojama daļa Indonēzijas eksporta uz trešām valstīm tiek pārdota par dempinga cenām. Katrā ziņā Indonēzijas eksporta statistika norāda, ka eksporta apjomi ir krasi samazinājušies, tādējādi uzsverot, ka pašreizējā cenu līmenī Indonēzijas eksportētāji ar Ķīnu nespēj konkurēt.
3.2.5. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Savienībā
(83)
Tika konstatēts, ka ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm parasti ir augstākas nekā cenas Savienībā. Tomēr par pārējiem Indonēzijas ražotājiem pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika sniedz pretēju ainu. Tas norāda, ka ievērojama daļa Indonēzijas eksportētāju piekopj dempingu, arī eksportējot uz trešām valstīm.
(84)
Cenu starpība starp eksporta cenām uz Savienību un eksporta cenām uz pārējām valstīm norāda, ka Indonēzijas eksportētājiem bijis stimuls novirzīt eksportu uz Savienību. Ja pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu zaudētu spēku, šis secinājums būtu jo izteiktāks.
3.2.6. Secinājumi par Indonēziju
(85)
Iepriekšminēto faktoru novērtējums rāda, ka eksports no Indonēzijas uz Savienības un trešo valstu tirgiem ievērojamā apjomā bijis par dempinga cenām, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Indonēzijas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu lielākus daudzumus par dempinga cenām.
(86)
Izvērtējot iepriekš minētos datus un informāciju, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Indonēzijas turpinātos vai atkārtotos.
4. PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS PUBLISKOŠANAS
(87)
Termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par iespējamu 18. panta piemērošanu ražotājiem, kas nesadarbojas, Indonēzijas iestādes nesniedza nekādu atbildi. Tomēr pēc informācijas publiskošanas Indonēzijas iestādes un viens no Indonēzijas ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka divi Indonēzijas ražotāji, kuri sadarbojās, pārstāv ievērojamu Indonēzijas ražošanas nozares segmentu. Šīs personas apgalvoja, ka tādējādi būtu jāuzskata, ka sadarbības līmenis Indonēzijā bijis ievērojams un 18. pants nav jāpiemēro. Turklāt iepriekš minētās personas apgalvoja, ka daži Indonēzijas ražotāji PIP nav eksportējuši uz Savienību, tāpēc nav varējuši sadarboties. Visbeidzot tika apgalvots, ka viens no ražotājiem, kas sadarbojās, veic ļoti lielu daļu no Indonēzijas eksporta, tāpēc minētie ražotāji, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par reprezentatīviem eksportētājiem, un, ņemot vērā faktu, ka šim uzņēmumam nav konstatēts dempings, Indonēzijai noteiktie pasākumi nebūtu jāpagarina.
(88)
Būtu jāprecizē, ka 18. pants netika piemērots ražotājiem, kas sadarbojās, un to sniegtie dati izmeklēšanas laikā tika pilnībā ņemti vērā. Attiecībā uz 18. panta piemērošanu pārējiem Indonēzijas ražotājiem var secināt, ka bez informācijas no šīm personām Komisijas dienestiem atliek paļauties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Būtu jāatgādina, ka, lai termiņa beigu pārskatīšanā novērtētu dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību, Komisijas dienestiem jāizvērtē arī tie elementi, kas attiecas uz eksportētājas valsts ražošanas nozares stāvokli kopumā, piemēram, iekšzemes jauda, produkcija un cenas, eksports uz trešām valstīm.
(89)
Ņemot vērā to, ka Indonēzijas ražotāji uzņēmumi, kas nesadarbojās, veic lielu daļu no Indonēzijas ražošanas nozares eksporta uz Savienību un saražo un eksportē lielu daļu eksporta produkcijas uz trešām valstīm, Komisija apstiprina 18. panta piemērošanu attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem, kas nesadarbojās, kā noteikts 43. apsvērumā.
(90)
Attiecībā uz pieprasījumu atcelt pasākumus Indonēzijas eksportam būtu jānorāda, ka Indonēzijas iestādes nav sniegušas datus, kas varētu mainīt Komisijas secinājumus par to, cik reprezentatīvs ir eksportētājs, kas sadarbojās- kā norādīts 41. apsvērumā, PIP tas eksportēja 40 % līdz 60 % no Indonēzijas eksporta kopapjoma. Tāpēc eksportētāju, kas sadarbojās un saskaņā ar konstatēto nav veicis dempingu, nevarētu uzskatīt par reprezentatīvu visam Indonēzijas eksportam. Kā norādīts 55. apsvērumā, pārējais Indonēzijas eksports noticis par dempinga cenām. Tāpēc secinājums, ka dempings turpinājies minētajai Indonēzijas eksporta daļai, tiek apstiprināts. Turklāt, ja konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība, kā tas ir šajā termiņa beigu pārskatīšanā, dempinga neturpināšanās pati par sevi nav pietiekams iemesls neturpināt antidempinga pasākumus. Tiek secināts, ka pieprasījumu neturpināt pasākumus, pamatojoties uz to, ka Indonēzijas eksportētājs, kas sadarbojās, nav veicis dempingu, nevarētu atbalstīt.
(91)
Indonēzijas iestādes un viens Indonēzijas ražotājs, kas sadarbojās, ir arī lūguši publiskot skaitliskos rādītājus par kopējo Indonēzijas eksportu uz Savienību. Tomēr tiek atgādināts, ka šie dati bija jānorāda ar indeksu (sk. 41. apsvērumu), lai aizsargātu Indonēzijas ražotāju eksportētāju no konfidenciālu uzņēmējdarbības datu publiskošanas. Nelielais tirgus un nelielais ieinteresēto personu skaits pamato, kāpēc šie dati bija jānorāda ar indeksu. Kopsavilkumā tiek atzīts, ka ir pietiekams iemesls saglabāt konfidencialitāti, tāpēc pieprasījumu publiskot kopējos skaitliskos rādītājus par Indonēzijas eksportu uz Savienību nevar apstiprināt.
5. SECINĀJUMS PAR DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, dempings no abām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, turpinātos.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(93)
Savienībā nātrija ciklamātu ražo vienīgi pieprasījuma iesniedzējs Productos Aditivos S.A. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis uzņēmums ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
2. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ
(94)
Dati par Savienības patēriņu aprēķināti, ņemot vērā attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Savienībā (pēc Eurostat statistikas) un kopējo apstiprināto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Ņemot vērā, ka minētie dati iegūti no diviem avotiem un ka dati par pieprasījuma iesniedzēja pārdevumiem ir konfidenciāli, patēriņa pārmaiņas norādītas ar indeksiem.
(95)
Attiecīgajā periodā nātrija ciklamāta patēriņš Savienībā bija no 5 000 līdz 7 000 tonnu. No 2005. līdz 2006. gadam tas palielinājies par 6 % un no 2006. līdz 2007. gadam - par 15 %. No 2007. gada līdz PIP tas samazinājies par 18 %.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
106
122
103
3. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
3.1. NOVĒRTĒJUMS KOPUMĀ
(96)
Komisija apsvēra, vai ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, būtu jāvērtē kopumā, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Minētajā pantā paredzēts, ka importam no divām vai vairāk valstīm, uz kurām vienlaikus attiecas antidempinga izmeklēšana, ietekmi jāvērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Savienības preču konkurenci.
(97)
Šai sakarā vispirms tika konstatēts, ka katras attiecīgās valsts importam noteiktā dempinga starpība pārsniedza definēto minimālo apjomu. Turklāt katras šīs valsts importa apjoms par dempinga cenām nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Faktiski importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas bija aptuveni 50 % no Savienības patēriņa PIP. Aprēķinot importa apjomu, tika izslēgts imports, kas nebija imports par dempinga cenām.
(98)
Izmeklēšanā vēl tika konstatēts, ka konkurences apstākļi ir līdzīgi gan importam par dempinga cenām, gan importam par dempinga cenām un līdzīgajam Savienības ražojumam. Tika konstatēts, ka neatkarīgi no izcelsmes nātrija ciklamāts, ko ražojušas/pārdevušas attiecīgās valstis, un nātrija ciklamāts, ko ražojusi/pārdevusi Savienības ražošanas nozare, savstarpēji konkurē pamatīpašību, savstarpējas aizstājamības ziņā (no lietotāju viedokļa), un tos izplata pa tiem pašiem izplatīšanas kanāliem. Cenas importam no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importam par dempinga cenām no Indonēzijas, arī bija tikpat lielas. Turklāt, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika atklāts, ka tās ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(99)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importu par dempinga cenām no Indonēzijas izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji un ka minētais imports būtu jānovērtē kopumā.
3.2. IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM APJOMS UN TIRGUS DAĻA
(100)
Imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījušies šādi.
2. tabula
Imports par dempinga cenām kopā
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
109
198
195
3. tabula
Tirgus daļa importam par dempinga cenām
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
103
161
189
(101)
Apjoms un tirgus daļa importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā ir gandrīz divkāršojušies.
3.3. ATTIECĪGĀ RAŽOJUMA IMPORTA CENU PĀRMAIŅAS UN CENU UZVEDĪBA
3.3.1. Cenu pārmaiņas
(102)
Vidējā cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir mainījusies šādi.
4. tabula
Vidējās cenas importam par dempinga cenām
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
103
104
99
(103)
Lai sagatavotu 4. tabulu, izmantoti pieejamie statistikas dati, tostarp Eurostat dati. Uz Savienību veiktā importa cenām ir tendence līdz 2007. gadam pieaugt un pēc tam PIP - pazemināties zem 2005. gada līmeņa.
3.3.2. Cenas pazeminājums
(104)
Lai noteiktu cenas pazeminājumu, Komisija balstīja analīzi uz informāciju, ko izmeklēšanas laikā iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Citiem uzņēmumiem kā no Ķīnas, tā no Indonēzijas, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, cenas pazeminājumu noteica pēc Eurostat datiem.
(105)
Tiek izmantota tāda pati cenu pazeminājuma aprēķina metode kā sākotnējā izmeklēšanā. Ražotāja eksportētāja importa cenas, ietverot antidempinga maksājumus, salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares tās pašas kvalitātes ražojumu vidējo svērto cenu PIP. Savienības ražošanas nozares uzņēmumu cenas koriģēja EXW līmenī un salīdzināja ar CIF importa cenu pie Savienības robežas, pieskaitot antidempinga maksājumus un muitas nodokļus. Šādu cenu salīdzinājumu veica vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, atskaitot atlaides un vajadzības gadījumā izdarot atbilstīgas korekcijas.
5. tabula
Cenu pazeminājums
2008 (PIP)
Ķīna
-
Golden Time
21,6 %
-
Citi uzņēmumi
3,2 %
Indonēzija
-
Citi uzņēmumi
18,7 %
4. IMPORTS NO CITĀM VALSTĪM
Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm bija nenozīmīgs (mazāk nekā 50 tonnu gadā), tāpēc tas nevarēja ietekmēt situāciju Savienības ražošanas nozarē.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
(106)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri no 2005. gada līdz PIP beigām ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(107)
Lai ņemtu vērā konfidenciālu informāciju par darījumiem, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jānorāda ar indeksiem.
5.1. PRODUKCIJA, RAŽOŠANAS JAUDA UN JAUDAS IZMANTOJUMS
(108)
No 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās par 13 %. Ražošanas jauda šajā laikposmā palika nemainīga, jaudas izmantojums samazinājās par 10 % atbilstīgi pārmaiņām produkcijā.
6. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Ražošanas jauda
100
100
100
100
Produkcijas apjoms
100
106
88
87
Ražošanas jaudas izmantojums
100
106
88
87
5.2. PĀRDEVUMI SAVIENĪBĀ
(109)
Dati 7. tabulā nepārprotami norāda, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājies. Situāciju saasina fakts, ka kopējais patēriņš, kā norādīts 1. tabulā, šajā pašā laikā pieaudzis par 3 %. Laikposmā no 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ievērojami samazinājās. Pretstatā tam attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās tirgus daļas (sk. 100. apsvērumu) importam par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas kopumā. Situācijā, kad apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības pārdošanas cenas. Kaut arī Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības cenas, PIP, pārdodot nātrija ciklamātu, tā joprojām cieta zaudējumus.
7. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Pārdošanas apjoms
100
93
81
72
Tirgus daļa
100
88
66
70
Vienības pārdošanas cenas
100
100
108
123
5.3. KRĀJUMI
(110)
No 2005. gada līdz PIP Savienības ražotāja krājumu apjoms ievērojami svārstījās, attiecīgajā periodā samazinoties gandrīz uz pusi.
8. tabula
Indekss
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Krājumi (tonnās)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITĀTE
(111)
Kaut arī kopumā bija neliels uzlabojums, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā konsekventi palika negatīva.
5.5. NODARBINĀTĪBA, PRODUKTIVITĀTE UN ALGAS
(112)
Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē ir samazinājusies par 19 %. Nodarbinātā ražīgums (saražoto tonnu skaits dalīts ar nodarbināto skaitu) palielinājies. Vidējās viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājušās par 5 %.
9. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Nodarbinātība
100
88
91
81
Viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas
100
99
81
105
Ražīgums (uz vienu nodarbināto)
100
121
97
107
5.6. IEGULDĪJUMI UN IENĀKUMS NO IEGULDĪJUMIEM
(113)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās aptuveni uz pusi, tādējādi atspoguļojot kopējo negatīvo Savienības ražotāja stāvokli. Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā vienīgā Savienības ražotāja tīrās peļņas un tās pamatlīdzekļu bruto uzskaites vērtības attiecība, rāda rentabilitātes tendenci. Attiecīgajā periodā tā strauji samazinājusies par aptuveni 80 %.
10. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Ieguldījumi
100
44
7
53
Ienākums no ieguldījumiem
100
54
20
21
5.7. NAUDAS PLŪSMA UN SPĒJA PIESAISTĪT KAPITĀLU
(114)
Savienības ražošanas nozares naudas plūsmu varētu novērtēt vienīgi attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo darbību. 2005. gadā tā palika nedaudz pozitīva, bet nākamajā laikposmā samazinājās un kļuva negatīva pārējā attiecīgā perioda daļā. Savienības ražošanas nozarei kļuva grūtāk piesaistīt kapitālu, jo attiecīgajā periodā tā cieta zaudējumus.
5.8. DEMPINGA LIELUMS
(115)
Dempings no abām attiecīgajām valstīm PIP turpinājās, izņemot Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Ņemot vērā eksporta apjomu un dempinga importa cenas no attiecīgajām valstīm, šo ietekmi nevar uzskatīt par neievērojamu.
5.9. ATGŪŠANĀS NO IEPRIEKŠĒJĀ DEMPINGA
(116)
Antidempinga pasākumi pret Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importu tika noteikti 2004. gada martā. Šajā laikposmā bija vērojama tikai daļēja Savienības ražotāju atgūšanās no šīs situācijas, kā sīkāk izklāstīts iepriekš.
5.10. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU
(117)
Imports par zemām cenām no Ķīnas un Indonēzijas Savienības tirgū ievērojami palielinājies. Daži rādītāji, kas liecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, rāda, ka notikusi atgūšanās, savukārt citi - ka izmaiņas bijušas negatīvas.
(118)
Ņemot vērā, ka vienīgā Savienības ražotāja situācija kopumā pasliktinās un cik liels no Ķīnas un Indonēzijas ir importa apjoms par dempinga cenām un cik ievērojams ir konstatētais cenu pazeminājums, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
6. IETEKME, KO ATSTĀJIS IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM UN CITI FAKTORI
6.1. IETEKME, KO ATSTĀJIS IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
(119)
Kā noteikts 100. apsvērumā, importa par dempinga cenām kopapjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā ir gandrīz dubultojušies. Attiecībā uz abām attiecīgajām valstīm tika konstatēts arī ievērojams cenu pazeminājums. Ņemot vērā nepārprotamo Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos un Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes dempinga importa kopapjoma ievērojamā pieauguma vienlaicīgumu, uzskatāms, ka šis imports nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Faktiski Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām ir paplašinājis savu klātbūtni ES tirgū un pārņēmis ievērojamas tirgus daļas, ko iepriekš izmantoja Savienības ražotājs.
6.2. CITU FAKTORU IETEKME
(120)
Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām citi zināmi faktori varēja ietekmēt pastāvīgo kaitējumu Savienības ražotājam, lai šādu faktoru izraisītais iespējamais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām.
6.2.1. Ietekme, ko atstājis imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām
(121)
Importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Šā importa attiecīgās cenas pastāvīgi bija augstākas nekā importam par dempinga cenām. Pamatojoties uz to, imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, neveicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.2.2. Veiktspēja eksporta tirgos
(122)
Savienības ražotāja eksporta pārdevumi ārpus ES ir mazāk nekā 25 % no pārdevumu kopapjoma. Pretēji pārdevumiem Savienībā eksporta pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā ir uzlabojusies, tāpēc tā nevarēja veicināt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.2.3. Izejmateriālu cenu svārstības
(123)
Izejmateriālu cenu svārstības zināmā mērā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares veiktspēju. Tomēr ar šo faktoru nepietiek, lai varētu apstrīdēt cēloņsakarību starp nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām. To būtu bijis jāietekmē izejmateriālu cenu izmaiņām līdzīgā samērā kā Savienības ražotāja izmaksām, jo tās ir cieši saistītas ar naftas un urīnvielas izmaksām.
6.2.4. Izmaiņas patēriņa modeļos
(124)
Izmaiņas patēriņa modeļos, ko izraisījusi jaunu ražojumu parādīšanās tirgū, vērā ņemamā mērā neietekmēja nātrija ciklamāta patēriņu. Faktiski šķiet, ka nātrija ciklamāts netiek tieši aizstāts jaunajiem ražojumiem.
6.3. SECINĀJUMS
(125)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori neizskaidro šo cēloņsakarību.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. PLĀNOTĀ APJOMA UN CENAS IETEKME UZ SITUĀCIJU SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ
(126)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, novērtēja importu no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana.
(127)
Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu atcelšanas iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš apkopotajiem elementiem saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika novērtēti šādi faktori.
1.1. ĶĪNA
(128)
Kā secināts 40. apsvērumā, eksportētāji, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, turpinājuši eksportu par dempinga cenām no Ķīnas. Izrādās, ka Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba.
(129)
Ķīnai pieejamās jaudas analīze parādījusi, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana, brīvi pieejamā ražošanas jauda daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu (sk. 61. apsvērumu). Citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa arī ir ierobežota (sk. 63. apsvērumu). Tāpēc, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls virzīt lielus eksporta apjomus par dempinga cenām uz Savienības tirgu (sk. 65. apsvērumu).
(130)
Novērotais ievērojamais dempinga līmenis un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms tiktu eksportēts uz Savienību par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja noteiktajām cenām un izmaksām.
(131)
Šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražošanas nozares jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos. Ļoti iespējams, ka šādas notikumu gaitas dēļ vēl vairāk pazeminātos Savienības ražošanas nozares cenas un/vai samazinātos ražošanas un pārdošanas apjomi. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties, tādējādi nodarītais kaitējums būtu jo lielāks. Šādas notikumu gaitas dēļ varētu beigties vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana.
1.2. INDONĒZIJA
(132)
Izmeklēšana ir parādījusi, ka PIP dempings no Indonēzijas turpinājies. Izmeklēšanā atklājies arī, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā atbilst vairāk nekā trim ceturtdaļām Savienības tirgus lieluma un, iespējams, tuvākajā nākotnē tā palielināsies (sk. 75. apsvērumu). Nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt jaudas pārpalikumu, tas varētu izraisīt to, ka gadījumā, ja pasākumus nepagarinātu, uz Eiropas Savienību tiktu vairāk eksportēts par zemāku cenu.
(133)
Tāpat kā attiecībā uz Ķīnu novērotais ievērojamais dempinga un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms no Indonēzijas uz Savienību tiktu eksportēts par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja cenām un izmaksām. Līdzīgi arī šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražotāju jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos un varētu beigties vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana. Tāpat kā Ķīna, arī Indonēzija uz citām trešām valstīm eksportē par dempinga cenām, ciktāl tās ir zemākas nekā eksporta cenas uz Eiropas Savienību, un tas liecina par dempinga piekopšanas strukturālo iedabu.
2. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBU
(134)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskā situācija vēl aizvien ir nestabila.
(135)
Kā secināts iepriekš, izmeklēšana ir parādījusi, ka PIP Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājies. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem būtu jāpaliek spēkā.
(136)
Secinājumi par importu liecina, ka imports par dempinga cenām varētu turpināties lielos apmēros un ka cenu spiediens varētu palielināt konkurenci starp importu par dempinga cenām un Savienībā ražoto nātrija ciklamātu. Izmeklēšanā netika atklāti faktori, lai varētu apstrīdēt izteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(137)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības ražošanas nozares situācija pasliktinātos, un vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana būtu apdraudēta.
(138)
Tāpēc tiek secināts, ka, no Ķīnas un Indonēzijas turpinoties importam par dempinga cenām, nepārprotami turpinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. IEVADS
(139)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, pieteikuma iesniedzēja Savienības ražotāja, importētāju, piegādātāju un patērētāju intereses.
2. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJA SAVIENĪBAS RAŽOTĀJA INTERESES
(140)
Attiecībā uz Savienības ražotāju būtu jānorāda, ka situācijā, kas uzņēmumam nes zaudējumus, tas nonācis tādēļ, ka bija grūti konkurēt ar importu par zemajām dempinga cenām, kurš jau attiecīgā perioda sākumā bija ieņēmis būtisku tirgus daļu un tā laikā ievērojami palielinājis savu tirgus daļu.
(141)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražotājam, kurš tādā gadījumā varētu vismaz palielināt apjomu un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savās ražotnēs. Pretēji, ja pasākumus neturpinātu, atveseļošana tiktu apturēta, un tas izraisītu Savienības ražotājam nodarītā kaitējuma turpināšanos un pastiprināšanos. Tas nopietni apdraudētu Savienības ražotāja dzīvotspēju, un tādējādi tas varētu pat beigt pastāvēšanu, samazinot piegādi un konkurenci tirgū.
3. IMPORTĒTĀJU INTERESES
(142)
Sākot procedūru, divdesmit nesaistītiem importētājiem tika nosūtīta anketa. Trīs no tiem atbildēja, ka vairs nedarbojas attiecīgā ražojuma tirgū. Divi citi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, atbilda 7 % no kopējā attiecīgā importa.
(143)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka ir būtiski, lai būtu dažādi nātrija ciklamāta piegādātāji. Kvalitātes un pārtikas nekaitīguma dēļ importētājiem ir jāpaļaujas uz Āzijas un Eiropas piegādes avotiem.
4. LIETOTĀJU INTERESES
(144)
Sākotnēji trīspadsmit potenciālajiem lietotājiem tika nosūtīta anketa, bet tikai divi no tiem Komisijai atbildēja.
(145)
Attiecīgā ražojuma galvenie lietotāji Savienībā ir pārtikas, dzērienu un farmācijas nozare. Tāpēc pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir atkarīgs no situācijas minētajās nozarēs.
(146)
Lietotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, atklāja, ka pakārtotajiem ražojumiem, kuriem izmanto nātrija ciklamātu, ir izteiktas peļņas normas. Faktiski antidempinga maksājumu ietekme uz kopējām pārdošanas cenām bija tik maza (mazāka par 1 %), ka spēkā esošie pasākumi tās neproporcionāli neietekmēja.
5. PIEGĀDĀTĀJU INTERESES
(147)
Anketas tika nosūtītas astoņiem potenciālajiem piegādātājiem, bet neviens no tiem Komisijai neatbildēja. No pieejamās informācijas redzams, ka to uzņēmējdarbībā nātrija ciklamātam ir visai maza nozīme. Katrā ziņā vienīgā Savienības ražotāja stāvokļa tālāka pasliktināšanās varētu netieši, kaut arī ierobežotā mērā, negatīvi ietekmēt vienīgā ražotāja izejmateriālu piegādātājus. Pamatojoties uz to, ir iemesls pieņemt, ka pasākumi varētu arī nākt par labu piegādātājiem, jo palīdzētu saglabāt viena to klienta stabilitāti.
6. SECINĀJUMS PAR SAVIENĪBAS INTERESĒM
(148)
Ņemot vērā visus iepriekšminētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(149)
Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, spēkā esošie pasākumi, kas piemērojami Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāpatur spēkā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 (TARIC kods 2929900010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme
(EUR par kilogramu)
TARIC papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ķīnas Tautas Republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ķīnas Tautas Republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika
0,11
A473
Visi pārējie uzņēmumi
0,26
A999
Indonēzija
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonēzija
0,24
A502
Visi pārējie uzņēmumi
0,27
A999
3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā