РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 43/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне на възможностите за риболов за 2012 г. на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори или споразумения
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора е предвидено, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като взема предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и предвид всякакви становища, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или групи риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнение относно предоставянето на отделна държава-членка на правото да се възползва от схемата за управление на разпределянето на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия.
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия по отношение на предоставянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности и за засилено присъствие на наблюдатели с научна цел, както и по отношение на установяването на форматите на таблиците за въвеждане и предаване на информацията относно прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби, плаващи под знамето на дадена държава-членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Когато общият допустим улов (ОДУ), свързан с определен запас, е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(7)
Определени видове ОДУ позволяват на държавите-членки да предоставят допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се тества системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите на квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. За да се постигне рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов трябва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такива допълнително разпределени квоти, следва следователно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това следва да позволи да се водят подробни записи за цялата задържана на борда и изхвърлена част от улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща, и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV този път е предпоставка за постигането на схеми за намаляване на изхвърлянията на улов, като схемата за напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от мерлуза, от норвежки омар, от морски език в Бискайския залив и в Западния Ламанш, от херинга на запад от Шотландия и от атлантическа треска в Категат, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в: Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (4); Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 година за установяване на мерки за възстановяването на запасите от австралийска мерлуза и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (5); Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (6); Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (7); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (8); и Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (9) (наричан по-нататък „план за запасите от треска“).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10), запасите, които са предмет на различните посочени в него мерки, трябва да бъдат определени.
(12)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(13)
Норвежкият омар е улавян заедно с различни други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В научните становища се препоръчва уловът на този вид да не се увеличава през 2012 г. в зоната на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“. За да се спомогне запасът да продължи да се възстановява, е целесъобразно в определена част от тази зона и през определени периоди възможностите за риболов да останат ограничени до ловенето на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(14)
Тъй като няма научни доказателства, че зоните на ОДУ за сребриста сайда съответстват на различни биологични запаси, и тъй като разпространението на този вид е непрекъснато от северно от британските острови до южно от Иберийския полуостров, за да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов е уместно да се позволи прилагането на гъвкави договорености между някои от зоните на ОДУ.
(15)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(16)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (12), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие, и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(17)
С цел да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се осигури прехраната на рибарите от Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат, считано от 1 февруари 2012 г. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(18)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят възможностите за риболов на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори и споразумения.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
a)
ограниченията за улова за 2012 г.; както и
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за кораби на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
a)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвърдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
в)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на брега от всеки рибен запас в рамките на една година;
г)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава-членка;
д)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
е)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (13);
ж)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
з)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
a)
зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (14);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
д)
„Залив на Кадис“ означава географската зона на участък IXa на ICES, разположена на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (15).
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ
Член 5
ОДУ и разпределение
ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. ОДУ за някои рибни запаси, се определя от съответната държава-членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. ОДУ, който се определя от държава-членка, отговаря на следните условия:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запаса, както и
б)
води:
i)
ако са на разположение аналитични оценки, с възможно най-висока степен на вероятност, до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
ii)
ако няма на разположение аналитични оценки или пък те са непълни, до експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности.
3. До 15 март 2012 г., всяка заинтересована държава-членка предоставя на Комисията следната информация:
a)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава-членка, на които се основава приетият ОДУ; както и
в)
подробности до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси отделна държава-членка може да предостави допълнително разпределени квоти на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнително разпределените квоти не надвишават общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, разпределена на съответната държава-членка.
2. Допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, може да бъдат предоставяни само в съответствие със следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
размерът на допълнително разпределената квота на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначално разпределената квота; както и
в)
целият улов на съответните запаси от този кораб, за които са предоставени допълнително разпределени квоти, се приспада от неговите общо разпределените квоти.
Независимо от точка б дадена държава-членка може по изключение да разреши кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи съответният кораб, при условие че:
i)
предвидените изхвърляния на улов за вида кораби са по-малко от 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за оценяване на потенциала за контрол на системата от камери за видеонаблюдение (CCTV); както и
iii)
не се надхвърля общо ограничение от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за всички кораби, които участват в опитите.
Доколкото записите, получени в съответствие с буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива следва да се прилага при обработването на тези данни.
3. Когато държава-членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнително разпределената квота на този кораб и го изключва от участие в опитите за останалата част от 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, държавите-членки изпращат на Комисията следната информация:
a)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от тези кораби;
г)
предвидените количества изхвърляния за всеки вид кораб, участващ в опитите; както и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на предвидените изхвърляния на корабите, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липсата на потвърждаваща оценка съответната държава-членка писмено информира Комисията за предприетите мерки, за да осигури спазването от съответните кораби на условието за предвидените изхвърляния, установено в параграф 2, буква б).
Член 8
Условия за разтоварване на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на брега единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени във:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на запасите от атлантическа треска в Категат, участъци VIIa и VIa на ICES и водите на ЕС от участък Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределението на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
a)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределението, направено съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008 (16);
в)
разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Сезонна забрана за риболова
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: атлантическа треска, мегрим (видове), морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатоподобни, обикновен морски език и черноморска бодлива акула.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank със задържане на посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да претоварват или да разтоварват следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън тях;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато е предвидено друго в приложение IА, част Б;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара - (видове) (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Забранява се да се нараняват видовете по параграф 1, ако случайно бъдат уловени. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 14
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 15
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 обаче се прилага от 1 февруари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 43/2012
(2012. gada 17. janvāris),
ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no Reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Lai nodrošinātu vienādus īstenošanas nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķai dalībvalstij gūt labumu no sistēmas, saskaņā ar ko tai iedalītās zvejas piepūles tā pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(5)
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai attiecībā uz jūrā pavadāmo papildus dienu piešķiršanu par zvejas darbību izbeigšanu un pastiprinātu zinātnisko novērotāju izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar vienas dalībvalsts karogu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2).
(6)
Ja krājuma kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem.
(7)
Daži KPN noteikumi ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai izvairītos no izmetumiem un ar to saistītu citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanas. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma ilgtspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus tiekties savā darbībā izmantot maksimāli selektīvu pieeju. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru izmantošanu. Tam būtu jāļauj detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas paredzētu novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc pašlaik CCTV izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu izmetumu samazināšanas shēmas, piemēram, pilnībā dokumentētu zvejniecību, ar noteikumu, ka ir izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3).
(8)
KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām zvejniecības nozarēm, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.
(9)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šo plānu noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī un Lamanša jūras šauruma rietumu daļā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (4); Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (5); Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (6); Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (7); Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (8); Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (9) (“Mencu plāns”).
(10)
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to izmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp, jo īpaši, pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju.
(11)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (10), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(12)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju aizliegumu šo sugu zvejai.
(13)
Norvēģijas omārus iegūst jauktu sugu grunts zvejā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zinātniskajos ieteikumos par zonu uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) ir teikts, ka šīs sugas nozveju 2012. gadā nevajadzētu palielināt. Lai turpinātu veicināt krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi minētās zonas konkrētās daļās un konkrētos laikposmos saglabāt zvejas iespēju ierobežojumus, proti, atļaut zvejot tikai tādas pelaģiskās sugas, kopā ar kurām netiek nozvejoti Norvēģijas omāri.
(14)
Tā kā nav zinātnisku pierādījumu tam, ka KPN pollaka zvejas zonas atbilstu skaidri nodalītiem bioloģiskiem krājumiem, un tā kā šī suga ir izplatīta nepārtrauktā teritorijā no Britu salu ziemeļiem līdz Ibērijas pussalas dienvidiem, lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot viegli pielāgojamu režīmu starp dažām KPN zonām.
(15)
Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (11).
(16)
Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (12), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(17)
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(18)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.
2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)
nozvejas limitus 2012. gadam; un
b)
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
a)
“ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)
“ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;
c)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;
d)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;
e)
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
f)
“linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008;
g)
“ES zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;
h)
“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā lieto šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 218/2009 (13);
b)
“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
“VII zona (Porkupīnas sēklis - 16. vienība)” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
e)
“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;
f)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti II pielikumā Regulai (EK) Nr. 216/2009 (14).
II SADAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
5. pants
KPN un tās sadalījums
ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
6. pants
Īpaši noteikumi par dažām KPN
1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:
a)
atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un
b)
nodrošina šādu rezultātu:
i)
ja ir pieejami analītiski izvērtējumi - krājuma izmantošana no 2015. gada ar cik vien iespējams lielu varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam;
ii)
ja analītiski izvērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā.
3. Līdz 2012. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
pieņemtā KPN;
b)
attiecīgās dalībvalsts savāktie un izvērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN; un
c)
ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:
a)
kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)
atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %; un
c)
visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no attiecīgā krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, atskaita no kopējām tam iedalītajām zvejas iespējām.
Neatkarīgi no šā punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts izņēmuma kārtā kuģim, kas kuģo ar tās karogu, drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kas pārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem ar noteikumu, ka:
i)
attiecīgajam kuģu tipam aprēķinātie izmetumi ir mazāki nekā 10 %;
ii)
ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālu kontroles mērķiem; un
iii)
netiek pārsniegts kopīgais aprēķināto izmetumu limits 75 % attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos.
Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.
3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada posmā.
4. Pirms 1.punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;
b)
uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;
c)
to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)
aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; un
e)
tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
5. Komisija var lūgt, lai 2. punkta b) apakšpunktā norādītā kuģu tipa izmetumu aplēsi, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts rakstiski informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, lai attiecīgie kuģi ievērotu 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par aprēķinātajiem izmetumiem.
8. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši kuģi, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
9. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:
a)
IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā;
b)
IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)
IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (15) 10. panta 4. punktu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs.
2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.
12. pants
Aizliegumi
1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;
b)
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot, ja I pielikuma B daļā ir noteikts citādi;
c)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;
d)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt nekādu kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
III SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
14. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Šī komiteja ir komiteja tādā izpratnē, kā to nosaka Regula (ES) Nr. 182/2011.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
15. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Tomēr 9. pantu piemēro no 2012. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 17. janvārī