РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 792/2011 НА СЪВЕТА
от 5 август 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 118/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от дружеството Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („жалбоподателят“) от името на производители, чието производство представлява основният дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки („МПХ“). В жалбата prima facie се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.
(3)
Необходимо е да се припомни, че както е посочено в съображение 7 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период („периодът на разследване на вредата“).
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за налагане на временни антидъмпингови мерки („разгласяването на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха писмени становища относно предварителните констатации. Беше предоставена възможност за изслушване на страните, които поискаха да бъдат изслушани, по-специално двама вносители и тайландския производител.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която счете за необходима за целите на окончателните си констатации относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. Освен проверките, посочени в съображение 6 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Rima Benelux Holding BV - единственият потребител, който оказа съдействие в разследването, като попълни въпросника за потребителите.
(6)
Всички страни бяха информирани относно съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Също така им беше предоставен срок, в който да изложат становищата си след това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Тъй като не бяха представени бележки относно разглеждания продукт и сходния продукт, съображения 8-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(9)
Следва да се припомни, както е обяснено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че само един тайландски производител износител оказа съдействие в разследването и че той е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза през РП. Производителят износител и един несвързан с него вносител, който оказа съдействие, твърдят, че независимият външен експерт, който е подпомагал Комисията по време на проверката на място на производителя износител, е допуснал няколко грешки в изчисленията в своя доклад. Една от задачите на експерта беше да провери процеса на никелиране и количеството суровини, използвани от производителя износител на различните производствени етапи. Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни съставни елементи на разходите му за производство и за други суровини. Твърденията на производителя износител и на вносителя за допуснати грешки в изчисленията в доклада на експерта бяха разгледани от Комисията и беше установено, че те са неоснователни. По този начин се потвърждават констатациите, посочени в съображение 15 от регламента за временните мерки.
(10)
Производителят износител и вносителят оспориха също така предварителните констатации, посочени в съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че методологията, използвана за предварителното определяне на нормалната стойност за видовете продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, води до завишени резултати, тъй като тя погрешно се основава на изчисляване на средноаритметичната стойност на нормалните стойности. Комисията прие това твърдение, адаптира методологията и преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, отчитайки продуктовия асортимент на тайландския производител и отразявайки по-прецизно неговото положение.
(11)
По-нататък производителят износител изтъкна, че разходите по реализацията и общите и административните разходи (РОА), от една страна, и маржовете на печалба, от друга, които са съответно 16 % и 8 %, са твърде високи. Производителят износител посочи, че размерът на РОА не трябва да надвишава 12,59 %, като следва да отразява собствените му РОА без разходите за вътрешен транспорт.
(12)
Следва да се припомни, че както е посочено в съображения 15-17 от регламента за временните мерки, производителят износител не е оказал съдействие на разследването и съответно не е предоставил данни за пълните си РОА. При тези обстоятелства и предвид факта, че не е предоставена друга информация за пълните РОА на дружеството, бе взето решение да продължи позоваването на съдържащата се в жалбата информация. Освен това, в светлината на наличната информация и доколкото тя можа да бъде проверена, беше прието, че размерът на РОА от 16 % е разумен. Затова искането беше отхвърлено.
(13)
Производителят износител изтъкна, че използваният в предварителните изчисления размер на печалбата от 8 % е твърде висок и вместо това е следвало да се приеме размер на печалба от 5 %. Бяха изложени следните доводи: първо, размер на печалбата от 5 % е бил използван като целева печалба в анализа на вредата и второ, размер на печалбата от 5 % би съответствал на предишните разследвания, извършени по отношение на същия продукт. По първия довод Комисията отбеляза, че определянето на целева печалба за промишлеността на Съюза и размерът на печалбата, използван при определянето на нормална стойност, не следват една и съща логика, поради което не е необходимо да съвпадат. По втория довод Комисията се съгласи, че са налице известни основания за използване на същия размер на печалбата, както при предходните разследвания по отношение на същия продукт, и реши да приеме това твърдение и съответно да промени размера на печалбата, използван при изчисляването на нормалните стойности.
(14)
След окончателното разгласяване представителите на промишлеността на Съюза и производителят износител направиха няколко бележки. Представителите на промишлеността на Съюза не се съгласиха с корекцията на маржа на печалба, като посочиха, че размер на печалбата от 5 % не би бил достатъчен, за да покрие изискванията за рентабилност на трите свързани дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт, но без да приведат каквито и да било други съществени доводи. Затова искането беше отхвърлено.
(15)
Производителят износител посочи, че амортизационните отчисления и разходите за строителство и застраховка, използвани при изчисляването на нормалната стойност на един вид продукт, не били същите като тези, използвани за други видове, и че една и съща стойност следва да се прилага към всички видове продукти. Комисията провери твърдението и действително установи грешка в изчисленията. Противно на твърдението на производителя износител обаче се установи, че грешката е допусната при изчисляването на нормалната стойност на другите видове продукти. Съответно беше извършена корекция на нормалната стойност на другите видове продукти.
(16)
Производителят износител освен това отбеляза, че при определянето на нормалните стойности за видовете продукти, различни от тези, за които беше определена специфична нормална стойност, не бил взет предвид в пълна степен действителният продуктов асортимент на производителя износител. В това отношение производителят износител отново изтъкна, че установените среднопретеглени нормални стойности следва да се използват за другите видове продукти, като по този начин се отрази действителният продуктов асортимент на производителя износител. Както беше посочено в съображение 10 по-горе, Комисията се съгласи да преразгледа изчисленията на нормалните стойности за тези други видове продукти, за да отчете действителния продуктов асортимент на тайландския производител и, независимо от действителния обем на продажбите за всеки вид продукт, беше изчислена нормалната стойност за малки, средни и големи МПХ. Комисията обаче отхвърли довода, че при липсата на надлежно обосновани причини, наред с това следва да се вземе предвид и претеглящ коефициент, основаващ се на продажбите на износителя за Съюза.
(17)
Освен това производителят износител изтъкна, че методът на Комисията за изчисление на нормалната стойност въз основа на дължината на механизмите за подвързване с халки е неточен и непълен и предложи нов метод за изчисление на средноаритметичните стойности, който да вземе предвид по-прецизно различните дължини на механизмите. Както беше посочено в съображение 16 по-горе, Комисията изчисли нормалната стойност за видове продукти, различни от тези, за които е установена специфична нормална стойност, и определи нормални стойности, които съответстват на малки, средни и големи МПХ. Беше установено, че изчислението на износителя е погрешно и ориентирано към резултата. Затова искането беше отхвърлено.
(18)
С изключение на посочените по-горе изменения и при липсата на други бележки, съдържанието на съображения 15-20 от регламента за временните мерки относно установяването на нормалната стойност се потвърждава окончателно.
4.2. Експортна цена и сравнение
(19)
Производителят износител посочи, че валутата, използвана за изчислението на транспортните разходи при определянето размера на дъмпинга, не е правилно избрана. Комисията прие това твърдение.
(20)
Поради отсъствието на други бележки, съдържанието на съображения 21-24 от регламента за временните мерки относно определянето на експортни цени и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
4.3. Дъмпингов марж
(21)
Производителят износител посочи, че при изчислението на дъмпинговия марж не е взета предвид специфичната нормална стойност за два вида продукти. Искането беше прието и бяха извършени съответните корекции.
(22)
Предвид посочените по-горе изменения в изчислението на нормалната стойност и сравнението, и след коригиране на гореспоменатата грешка в изчисленията, засягаща експортната цена, окончателно определеният размер на дъмпинга, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Производител износител
Дъмпингов марж
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
16,3 %
(23)
След като бе установено, че оказалият съдействие производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този оказал съдействие производител износител, а именно: 16,3 %.
5. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(24)
С оглед на липсата на бележки относно определянето на „промишлеността на Съюза“ се потвърждават констатациите в съображения 28-32 от регламента за временните мерки.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление в Съюза и внос от Тайланд
(25)
Тайландският производител и няколко вносители поставиха под въпрос тенденциите в потреблението в Съюза, установени в регламента за временните мерки. Те изтъкнаха по-специално, че потреблението е намаляло в по-голяма степен отколкото първоначално очакваното (с около 30 %). Те също поискаха разяснения относно следваната от Комисията методология при определянето на потреблението, тъй като МПХ са включени в позиция от митническата тарифа, включваща други продукти.
(26)
Следва да се посочи, че въпреки че тези заинтересовани страни са оспорили констатациите, свързани с потреблението, не са представени доказателства или конкретни стойности в подкрепа на техните доводи. Те не са посочили и каквато и да било грешка в методологията.
(27)
Що се отнася до методологията, следва да се припомни, както е посочено в съображение 33 от регламента за временните мерки, че потреблението беше определено въз основа на проверените стойности на продажбите, посочени от оказалите съдействие страни (двамата производители от Съюза и тайландския износител за периодите 2008 г.-РП) в отговорите им на въпросника, и въз основа на данните на Евростат за останалия внос. Като се има предвид, че МПХ от други източници са предмет на антидъмпингови мерки, вносът (от всички източници) се регистрира в подпозиции от базата данни на митническата тарифа (ТАРИК), които са до голяма степен специфични за разследвания продукт. Тези подпозиции бяха използвани, за да се гарантира, че ще бъде взет под внимание само вносът на разглеждания продукт, въпреки минималната актуализация на определението на продукта в настоящото разследване.
(28)
По-нататък, като се има предвид, че данните на Евростат са изразени в килограми, докато потреблението беше изчислено в бройки, един от вносителите поиска разяснения относно методологията, използвана при преобразуването от килограми в бройки. Поради това следва да се поясни, че беше използван коефициент на преобразуване 50 g/бройка, който съответства на използвания при предишни разследвания и се счита за разумен с оглед на информацията, предоставена от тайландския производител износител. Също следва да се добави, че ако Комисията беше използвала точно средното тегло на бройка, което следва от информацията, предоставена от тайландския производител износител, резултатите за вноса от Тайланд за целия период на разследването на вредата щяха да покажат по-рязко покачване от гледна точка както на общия обем (с 25 % в сравнение с установеното в регламента за временните мерки равнище от 19 %), така и на пазарните дялове (от 11,8 на 15,5 %, в сравнение с установеното в регламента за временните мерки покачване от 12,0 на 15,0 %).
(29)
Един от вносителите също посочи, че тайландският внос в действителност е намалял с 40 % по време на периода на разследване на вредата, но това се основаваше на стойността на вноса, а не на обема, за всички кодове на митническата тарифа, включително и за продукти, различни от разследваните. Този довод трябваше да бъде отхвърлен.
(30)
С оглед на посоченото по-горе се потвърждават констатациите в съображения 33-40 от регламента за временните мерки относно потреблението в Съюза (което е намаляло с повече от 15 % между 2008 г. и ПР) и относно вноса от Тайланд.
6.2. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(31)
Един от вносителите изтъкна, че анализът на вредата е опорочен, тъй като лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза следва да се разглежда във връзка със състоянието на едно от свързаните с него дружества, за което се твърди, че има печалби в сферата на МПХ. В това отношение следва да се отбележи, че анализът на вредата трябва да се съсредоточи единствено върху продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на разглеждания продукт, произведен в Съюза. Тъй като, както е посочено в съображение 69 от регламента за временните мерки, разглежданото свързано дружество не е производител в Съюза и търгува предимно с продукти, които не произхождат от Съюза, то не следва да се вземе предвид за целите на анализа на вредата.
(32)
Без да се засяга посоченото по-горе, все пак следва да се подчертае, че вносителят не е предоставил информация, която да доказва, че гореспоменатото свързано дружество се намира в добро финансово състояние. Напротив, данните, събрани по време на разследването, сочат, че продажбите на МПХ и на това дружество са намалели значително през разследвания период.
(33)
С оглед на гореизложеното и тъй като не бяха представени други бележки относно анализа на вредата, се потвърждават съображения 41-57 от регламента за временните мерки и се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(34)
Макар че отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори (вж. по-долу), никоя от тях не оспори предварителното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил вреда на промишлеността на Съюза. Поради това изложеното в съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Въздействие на други фактори
(35)
Отделни заинтересовани страни оспориха предварителните констатации относно въздействието на други фактори и отбелязаха, че основната причина за вредата може да бъде свиването на търсенето, конкуренцията между производителите в Съюза, вносът от Индия или самопричиняване.
(36)
По отношение на свиването на търсенето е целесъобразно да се направи позоваване на съображения 25-30 по-горе, с които се потвърждава тенденцията при потреблението, установена в регламента за временните мерки. Поради това следва да се отхвърлят твърденията, че въздействието на свиването на търсенето е било подценено. Все пак следва да се припомни, че в съображение 67 от регламента за временните мерки се прави заключението, че намаляването на потреблението действително може да е допринесло за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, макар този резултат да е бил значително подсилен от въздействието на дъмпинговия внос. Въздействието на намаленото потребление обаче не е било в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда.
(37)
Тайландският износител от своя страна посочи, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена и от конкуренцията между производителите в Съюза. Това се дължи главно на факта, че конкретната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза съвпада с увеличаването на пазарния дял на другия производител от Съюза.
(38)
В това отношение, макар представените от тайландския износител изчисления да не са напълно правилни, е вярно, че цялостният пазарен дял на втория производител също се е повишил през периода на разследване на вредата. Следва обаче да се припомни, че както е посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, този производител внася значително количество МПХ от Тайланд. Интересно е да се отбележи, че годината, през която този производител е успял да увеличи своите продажби на произведени в Съюза продукти и своя пазарен дял, той също значително е увеличил и продажбите си на внесени от Тайланд МПХ. Всъщност той дори е станал значим вносител на тайландски МПХ, като е изкупил по-голямата част от тайландския износ през тази година. Поради това, макар вторият производител на Съюза действително да е успял да придобие известни пазарни дялове от промишлеността на Съюза, трудно може да се избегне заключението, че това дружество е успяло да постигне това, тъй като се е ползвало и от дъмпинговия внос на МПХ от Тайланд. Следва да се припомни, че този производител беше изключен от определението на промишлеността на Съюза поради значимостта на вносната му дейност в сравнение със собственото му производство.
(39)
Освен това, вече разгледаното в съображение 69 от регламента за временните мерки твърдение, че индийският внос също е причинил вреда на промишлеността на Съюза, бе потвърдено от заинтересованите страни. Това се основавало на факта, че Индия притежава дял от около 50 % от пазара на Съюза, т.е. тройно повече отколкото Тайланд, и че съответните средни цени са се понижили с 3 % между 2009 г. и РП, като са подбили цените в Съюза с 24 %. Също така беше подчертано, че значителна част от индийския внос е бил закупен от дружество, свързано с промишлеността на Съюза.
(40)
Все пак не бяха представени нови доводи в това отношение, а тези твърдения вече бяха разгледани в регламента за временните мерки. Въпреки че размерът на индийския внос в абсолютни стойности като цяло действително е по-висок от този от Тайланд, в регламента за временните мерки беше показано, че този внос се е развивал различно: докато тайландският внос като цяло се е увеличил през периода на разследване на вредата, както като абсолютна, така и като относителна стойност, индийският внос е намалял (с почти 10 %), а пазарните дялове също слабо са се понижили. Освен това индийското средно равнище на цените също е било по-високо от това на тайландската вносна цена. От друга страна, макар че дружество, свързано с промишлеността на Съюза, внася МПХ от Индия, разследването установи, че равнището на този внос значително се е понижило през годините, както е посочено по-горе в съображение 32.
(41)
Накрая, няколко заинтересовани страни също изтъкнаха, че жалбоподателят е загубил клиентите си, тъй като е започнал дейност на пазара надолу по веригата чрез своето дружество майка - Ring International Holding (RIH), и че продажбите на МПХ на свързани дружества следвало да се анализират внимателно, тъй като те не били извършвани в нормални условия на конкуренция. Тези твърдения обаче бяха отхвърлени, тъй като те не бяха доказани и разследването показа, че продажбите на свързани дружества са незначителни, сравнени с общия обем на продажбите.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(42)
Въз основа на горепосоченото предварителните заключения, изложени в съображения 65-76 от регламента за временните мерки, се потвърждават. Макар че и други фактори освен вносът са оказали определено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, въз основа на анализ, при който точно бяха разграничени и отделени въздействията на всички известни фактори от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(43)
Двама от петимата вносители, които оказаха съдействие по време на разследването, откликнаха на разгласяването на предварителните констатации като представиха писмени бележки. Един от тези вносители поиска той и още един вносител да бъдат изслушани. Комисията от своя страна реши да извърши посещение на място при единствения потребител, участвал в разследването.
(44)
Не бяха представени бележки във връзка със съображения 79-90 от регламента за временните мерки относно описанието на пазара и раздела, отнасящ се до интереса на промишлеността на Съюза.
8.1. Вносители и търговци
(45)
Първо, следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че налагането на мерки би могло да има значително отрицателно въздействие единствено върху положението на един вносител, който същевременно произвежда МПХ в Съюза. Този вносител не отговори на наложените временни мерки.
(46)
Друг вносител, който също поиска изслушване, председателствано от служителя по изслушването, постави под въпрос главно изчислението на дъмпинговия марж, анализа на вредата и изчислението на потреблението в Съюза. Той обаче не представи ново становище относно анализа на интереса на Съюза.
(47)
Трети вносител, представляващ 20 % от целия тайландски внос, поиска изслушване, по време на което беше обяснено, че противно на предоставената по-рано в хода на разследването информация, той не е преустановил всички свои дейности, свързани с МПХ, както беше посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, а ги е прехвърлил към друг клон. По време на изслушването този вносител обясни, че неговата дейност, свързана с МПХ, е само допълваща по отношение на основната му дейност, включваща други продукти, и че не изключва вероятността да продължи вноса на МПХ от Тайланд, дори да бъдат наложени мерки. Все пак поради режийните разходи за обширната му дистрибуторска мрежа, това ще зависи от размера на антидъмпинговото мито и от възможността да се увеличи цената за крайните потребители. От друга страна, този вносител не очаква да претърпи значителни отрицателни последици от евентуално спиране на дейността си, свързана с МПХ, като се има предвид минималната значимост на тази дейност в сравнение с цялостната му дейност.
8.2. Потребители
(48)
Както беше посочено в съображение 5 по-горе, предоставеният от единствения оказал съдействие потребител отговор на въпросника беше проверен при посещението на място при него след налагането на временните мерки. Този потребител купува от различни източници, включително от Съюза, Индия и Тайланд. Той също е внасял от Китай, но е сменил доставчика си поради налагането на антидъмпингови мита.
(49)
Тайландският внос представлява около 10 % от общия размер на закупените от него количества МПХ, като след налагането на временните мерки дружеството е решило да не внася тайландски продукти. Макар че до този момент мерките изглежда не са се отразили съществено върху икономическото му положение, това дружество все пак не одобрява ограничаването на източниците му на доставки, и по-специално факта, че занапред то няма да може винаги да разчита на доставки на МПХ в кратки срокове.
(50)
Заинтересованите страни отново изказаха вече разгледаното в регламента за временните мерки твърдение, че налагането на мерки би ограничило източниците на доставки на пазара на Съюза. Поради това е уместно да се припомни, че разследването действително показа, че пазарът на Съюза се характеризира с ограничен брой участници: има един производител в Индия, един в Тайланд, двама в Съюза и няколко в Китай. Целта на антидъмпинговите мерки е да се възстанови лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а не да се попречи на вноса. Това действително може да има за резултат намаляване на обема на вноса, докато мерките компенсират нарушаването на търговията вследствие на този внос. Това обаче само по себе си не е достатъчна причина, за да се постави под въпрос налагането на мерки срещу дъмпинговия внос. Може дори да се твърди, че на пазара на Съюза следва да се гарантира лоялна конкуренция, за да се осигури продължителното съществуване на всички източници на доставки в дългосрочен план.
(51)
Очаква се, предвид размера на окончателното мито, който е по-нисък от размера на временното, все още да може да се извършва тайландски внос на пазара на Съюза, при все че разследването показа, че са налице и други, макар и ограничен брой, източници на доставки.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(52)
С оглед на посоченото по-горе и при липсата на други бележки съображения 77-110 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма императивни причини да не бъдат наложени окончателни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Степен на отстраняване на вредата
(53)
При липсата на бележки относно степента на отстраняване на вредата, се потвърждават съображения 111-114 от регламента за временните мерки.
9.2. Окончателни мерки
(54)
По отношение на размера на митото, необходим за премахване на вредоносните последици от дъмпинга, беше предложено антидъмпинговото мито да се намали на 6 %, тъй като съгласно твърденията при индийския внос няма дъмпинг, а самият той превишава с 6 % тайландския внос. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито не е да се изравнят цените с тези на другите източници, а да се премахнат нарушаващите конкуренцията последици от вредоносния дъмпинг.
(55)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на равнището на установения дъмпинг. Тя беше изчислена на 16,3 %, като беше понижена значително в сравнение с предварителния етап.
(56)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за оказалия съдействие износител се определя на 16,3 %.
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(57)
Предвид големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на окончателно наложеното с настоящия регламент мито. Тъй като окончателното мито е по-ниско от временното мито, обезпечените суми, които превишават окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху определени механизми за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо по отношение на нетната цена франко границите на Съюза преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 16,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 118/2011 временно антидъмпингово мито, се събират окончателно съгласно ставката на окончателно въведеното мито съгласно член 1 от настоящия регламент. Обезпечаващите суми, които превишават ставката на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2011 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 792/2011
(2011. gada 5. augusts),
ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 118/2011 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam.
(2)
Procedūru sāka, jo ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no konkrētu gredzenveida stiprinājuma mehānismu (“GSM”) kopējās produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
(3)
Jāatgādina, ka, kā jau norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ilga no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”).
2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad tika paziņoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ieinteresētajām personām, jo īpaši diviem importētājiem un Taizemes ražotājam, pēc to pieprasījuma tika dota iespēja būt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai izdarītu galīgos konstatējumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Papildus pagaidu regulas 6. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta pārbaude uzņēmumā Rima Benelux Holding BV - tas bija vienīgais lietotājs, kurš, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem, sadarbojās izmeklēšanā.
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 8. līdz 11. apsvērums.
4. DEMPINGS
4.1. Normālā vērtība
(9)
Kā jau norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Taizemes ražotājs eksportētājs un tas izmeklēšanas periodā pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību. Ražotājs eksportētājs un viens nesaistīts importētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka neatkarīgais ārējais eksperts, kurš piedalījās Komisijas pārbaudes apmeklējumos ražotāja eksportētāja uzņēmumā, savā ziņojumā ir pieļāvis dažas aprēķinu kļūdas. Viens no eksperta uzdevumiem bija novērtēt niķeļa pārklājuma veidošanas procesu un izejmateriālu apjomu, ko ražotājs eksportētājs patērē dažādos ražošanas posmos. Kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs ir sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu un citu izejmateriālu būtiskiem elementiem. Komisija pārbaudīja ražotāja eksportētāja un importētāja apgalvojumus par aprēķinu kļūdām eksperta ziņojumā un konstatēja, ka tie nav pamatoti. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 15. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
(10)
Ražotājs eksportētājs un importētājs apstrīdēja pagaidu regulas 19. līdz 20. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. Jo īpaši tie apgalvoja, ka metodoloģija, kas lietota, lai noteiktu pagaidu normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, bija pārspīlēta, jo tās pamatā kļūdaini izmantota normālās vērtības vidējā aritmētiskā vērtība. Komisija sūdzību pieņēma, pielāgoja metodoloģiju un pārskatīja normālās vērtības aprēķinus šādiem ražojuma veidiem, ņemot vērā Taizemes ražotāja ražojumu sortimentu, kas precīzāk demonstrē viņa situāciju.
(11)
Turklāt ražotājs eksportētājs iebilda, ka likmes, ko piemēro pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (PVA) un peļņas normām, attiecīgi 16 % un 8 %, ir pārāk lielas. Ražotājs eksportētājs iebilda, ka PVA likme nedrīkstētu pārsniegt 12,59 %, kas demonstrē viņa paša PVA, neieskaitot iekšzemes kravas pārvadājumu izmaksas.
(12)
Kā jau uzsvērts pagaidu regulas 15. līdz 17. apsvērumā, ražotājs eksportētājs nesadarbojās izmeklēšanā un nesniedza ziņas par savām pilnajām PVA izmaksām. Ņemot vēro šos apstākļus un to, ka netika iesniegta cita informācija par uzņēmuma pilnajām PVA izmaksām, tika nolemts arī turpmāk pamatoties uz iesniegumā sniegto informāciju. Turklāt, ņemot vērā pieejamo informāciju un ciktāl to varēja novērtēt, konstatēja, ka PVA likme 16 % apmērā ir saprātīga. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(13)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu aprēķinos lietotais 8 % peļņas līmenis ir pārāk liels un ka būtu bijis jālieto 5 % peļņas līmenis. Izvirzītie argumenti bija tādi, ka, pirmkārt, kaitējuma analīzē mērķa peļņas noteikšanai lietotais peļņas līmenis bija 5 % un, otrkārt, 5 % peļņas līmenis būtu saskaņā ar iepriekšējām izmeklēšanām attiecībā uz šo pašu ražojumu. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas noteikšana un peļņas līmenis, ko lieto, lai noteiktu normālo vērtību, nav loģiski saistāmi un tādējādi tiem nav jābūt vienādiem. Attiecībā uz otro argumentu Komisija piekrita, ka ir daži pamatoti iemesli, lai lietotu to pašu peļņas līmeni kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz to pašu ražojumu, un nolēma piekrist šim apgalvojumam un attiecīgi mainīt peļņas līmeni uz to, kas lietots normālās vērtības aprēķināšanai.
(14)
Pēc galīgās paziņošanas Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji iesniedza dažas piezīmes. Savienības ražošanas nozare nepiekrita labojumiem attiecībā uz peļņas normu, to pamatojot ar to, ka 5 % peļņas likme nebūtu pietiekama, lai izpildītu trīs attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iesaistīto savstarpēji saistīto uzņēmumu rentabilitātes prasības, bet nenorādot citus vērā ņemamus argumentus. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(15)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nolietojuma, būvniecības un apdrošināšanas izmaksas, kas lietotas normālās vērtības aprēķināšanai vienam ražojuma veidam, nebija tādas pašas kā tās, kas lietotas attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, un ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem būtu jāpiemēro vienādas izmaksas. Komisija pārbaudīja apgalvojumu un patiešām atrada kļūdu aprēķinā. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam tika konstatēts, ka kļūda pieļauta, aprēķinot normālo vērtību citiem ražojuma veidiem. Tādēļ tika labota normālā vērtība citiem ražojuma veidiem.
(16)
Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot normālās vērtības tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, nav pilnībā ņemts vērā ražotāja eksportētāja ražojumu sortiments. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka noteikto normālo vērtību vidējā svērtā vērtība būtu jālieto attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, tādējādi ņemot vērā ražotāja eksportētāja faktisko ražojumu sortimentu. Kā norādīts 10. apsvērumā, Komisija piekrita pārskatīt normālās vērtības aprēķinu attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, lai ņemtu vērā Taizemes ražotāja faktisko ražojumu sortimentu, un tika aprēķināta mazu, vidēju un lielu GSM normālā vērtība, neņemot vērā katra veida faktisko pārdošanas apjomu. Tomēr Komisija noraidīja argumentu par to, ka papildus būtu jāņem vērā svēruma koeficients, kura pamatā ir eksportētāja pārdevumi Savienībā, jo nebija pienācīga pamatojuma.
(17)
Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas lietotā metode normālās vērtības aprēķināšanai, kuras pamatā ir gredzenveida stiprinājuma mehānismu garums, bijusi neprecīza un nepilnīga, un tas ieteica jaunu vidējās vērtības aprēķināšanas metodi, kurā precīzāk tiktu ņemts vērā GSM atšķirīgais garums. Kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija aprēķināja normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, un aprēķināja normālās vērtības maziem, vidējiem un lieliem GSM. Tika noskaidrots, ka ražotāja aprēķins bijis kļūdains un vērsts uz rezultātu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(18)
Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un to, ka nav iesniegtas piezīmes, ar šo galīgi tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. līdz 20. apsvēruma saturs attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.
4.2. Eksporta cena un salīdzināšana
(19)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka valūta, kas dempinga aprēķinos izmantota transporta izmaksu aprēķināšanai nav pareiza. Komisija tam piekrita.
(20)
Citas piezīmes nav iesniegtas, tāpēc ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvēruma saturs attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar attiecīgo normālo vērtību.
4.3. Dempinga starpība
(21)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, nav ņemtas vērā divu ražojuma veidu konkrētās normālās vērtības. Apgalvojums tika pieņemts, un tika izdarīti attiecīgi labojumi.
(22)
Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un salīdzināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas attiecībā uz iepriekš minēto eksporta cenu, noteica galīgo dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:
Ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme
16,3 %
(23)
Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tāpēc tiek uzskatīts, ka atlikusī dempinga starpība būtu jānosaka tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 16,3 %.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(24)
Piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 28. līdz 32. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā un imports no Taizemes
(25)
Taizemes ražotājs un daži importētāji apšaubīja pagaidu regulā noteiktā patēriņa izmaiņas Savienībā. Jo īpaši tie apgalvoja, ka patēriņa samazinājums ir lielāks nekā provizoriski noteiktais (par apm. 30 %). Tie arī lūdza izskaidrot metodoloģiju, ko Komisija lietoja, lai noteiktu patēriņu, jo GSM ir iekļauts muitas tarifa grupā, kurā iekļauti arī citi ražojumi.
(26)
Tāpat būtu jāpiemin, ka, lai arī ieinteresētās personas apstrīdēja konstatējumus attiecībā uz patēriņu, netika iesniegti pierādījumi vai fakti, kas pamatotu viņu argumentus. Tāpat viņi nenorādīja uz metodoloģijas kļūdām.
(27)
Attiecībā uz metodoloģiju būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 33. apsvērumā, patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko aptaujas lapās norādījušas personas, kas sadarbojās (divi Savienības ražotāji un Taizemes eksportētājs par laikposmu no 2008. gada līdz IP), un Eurostat datiem par pārējo importu. Ņemot vērā to, ka uz citas izcelsmes GSM attiecas antidempinga pasākumi, importu (no visiem avotiem) reģistrē muitas tarifa datubāzē (Taric) atbilstoši apakšgrupu kodiem, kas ir ļoti specifiski attiecībā uz ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Šīs apakšgrupas tika lietotas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemts vērā tikai attiecīgā ražojuma imports, kaut arī šajā izmeklēšanā ražojuma definīcijā izdarītas nenozīmīgas izmaiņas.
(28)
Turklāt, tā kā Eurostat dati ir izteikti kilogramos, savukārt patēriņš ir aprēķināts gabalos, viens importētājs pieprasīja izskaidrot metodoloģiju, kā kilogramus izteikt gabalos. Tāpēc būtu jāprecizē, ka ir lietots 50 g/gab. pārrēķina koeficients, kas atbilst iepriekšējām izmeklēšanām un, salīdzinot ar Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, tika atzīts par samērīgu. Tāpat būtu jāpiebilst, ka, ja Komisija būtu lietojusi precīzu gabala vidējo svaru, kas iegūts, pamatojoties uz Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, imports no Taizemes visā kaitējuma izmeklēšanas periodā būtu straujāk pieaudzis gan absolūtā apjoma (par 25 % salīdzinājumā ar pagaidu regulā noteiktajiem 19 %), gan tirgus daļu izteiksmē (no 11,8 % uz 15,5 % salīdzinājumā ar 12,0 % uz 15,0 %, kā noteikts pagaidu regulā).
(29)
Viens importētājs arī apgalvoja, ka imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā ir faktiski samazinājies par 40 %, bet šo datu pamatā bija importa vērtība, uz kuru attiecas muitas tarifa kods kopumā, nevis importa apjoms. Šis apgalvojums bija jānoraida.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 33. līdz 40. apsvērumā izklāstītie konstatējumi par patēriņu Savienībā (no 2008. gada līdz IP samazinājies vairāk nekā par 15 %) un importu no Taizemes.
6.2. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(31)
Viens importētājs atbildēja, ka kaitējuma analīze nav objektīva, jo Savienības ražošanas vājais finansiālais stāvoklis būtu jāskata kopā ar viena tās saistītā uzņēmuma situāciju, kurš, iespējams, gūst peļņu GSM nozarē. Šajā sakarā ir norādīts, ka kaitējuma analīzei būtu jāraksturo tikai Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotu attiecīgā ražojuma noiets Savienības tirgū. Tā kā attiecīgais saistītais uzņēmums, kā norādīts pagaidu regulas 69. apsvērumā, nav Savienības ražotājs un tas pārsvarā tirgo ražojumus, kuru izcelsme nav Savienība, tas nebūtu jāņem vērā, veicot kaitējuma analīzi.
(32)
Neskarot iepriekš minēto, ir jāuzsver, ka importētājs nav iesniedzis informāciju, kas liecina, ka iepriekš minētā saistītā uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir labs. Gluži pretēji, izmeklēšanas laikā iegūtie dati liecina, ka arī šā uzņēmuma GSM pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā ir ievērojami samazinājies.
(33)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nav izteiktas citas piezīmes par kaitējuma analīzi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 41. līdz 57. apsvērums, un tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(34)
Kaut arī dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi (skatīt turpmāk), neviena no tām neapstrīdēja pagaidu secinājumus par to, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. līdz 64. apsvērums.
7.2. Citu faktoru ietekme
(35)
Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi un apgalvoja, ka galvenie kaitējuma rašanās iemesli ir pieprasījuma samazināšanās, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, imports no Indijas un pašu izraisīts kaitējums.
(36)
Attiecībā uz pieprasījuma samazināšanos tiek izdarīta atsauce uz šīs regulas 25. līdz 30. apsvērumu, kas apstiprina pagaidu regulā noteikto patēriņa tendenci. Tāpēc būtu jānoraida apgalvojumi par to, ka nav pietiekami novērtēta pieprasījuma samazināšanās radītā ietekme. Tomēr būtu jāatgādina, ka pagaidu regulas 67. apsvērumā ir secināts, ka patēriņa samazinājums patiešām varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kaut arī to ievērojami pastiprināja imports par dempinga cenām. Tomēr patēriņa samazinājuma radītais efekts nebija tik liels, lai varētu uzskatīt, ka tas izjaucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu.
(37)
Tāpat Taizemes eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījusi arī Savienības ražotāju savstarpējā konkurence. Tas galvenokārt pamatojams ar to, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās notika vienlaicīgi ar Savienības ražotāju tirgus daļas palielināšanos.
(38)
Šajā sakarā, pat ja Taizemes eksportētāja sniegtie aprēķini nav pilnīgi precīzi, kopumā otrā ražotāja tirgus daļa izmeklēšanas periodā palielinājās. Tomēr būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, šis ražotājs importē ievērojamu daudzumu GSM no Taizemes. Interesanti, ka tajā pašā gadā, kad šim ražotājam izdevās palielināt Savienībā ražoto ražojumu pārdošanas apjomu un savu tirgus daļu, ievērojami palielinājās arī tā pārdoto Taizemes izcelsmes GSM apjoms. Patiesībā tas, attiecīgajā gadā iegādājoties lielāko daļu Taizemes eksporta, pat kļuva par ievērojamu Taizemes izcelsmes GSM importētāju. Tāpēc, pat ja otrais Savienības ražotājs patiešām pārņēma kādu Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nevar nesecināt, ka attiecīgajam uzņēmumam tas izdevās, jo tas guva labumu no Taizemes GSM importa par dempinga cenu. Jāatgādina, ka attiecīgais ražotājs tika izslēgts no Savienības ražošanas nozares definīcijas, pamatojoties uz tā ievērojamām importa darbībām salīdzinājumā ar paša ražošanas apjomu.
(39)
Turklāt ieinteresētās personas atkārtoja jau pagaidu regulas 69. apsvēruma apgalvojumu par to, ka arī eksports no Indijas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tas tika pamatots ar to, ka Indija kontrolē aptuveni 50 % lielu Savienības tirgus daļu, t. i., trīs reizes lielāku tirgus daļu nekā Taizeme, un ka attiecīgās vidējās cenas laikposmā no 2009. gada līdz IP samazinājās par 3 %, tādējādi samazinot Savienības cenas par 24 %. Tāpat tika uzsvērts, ka nozīmīgu Indijas izcelsmes importa daļu iegādājās ar Savienības ražošanas nozari saistīts uzņēmums.
(40)
Tomēr šajā sakarā netika iesniegti jauni argumenti, un šie apgalvojumi jau ir minēti pagaidu regulā. Pat ja Indijas izcelsmes importa kopapjoms patiešām bija lielāks nekā Taizemei, pagaidu regulā norādīts, ka importa dinamika bija atšķirīga: imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā kopumā palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, savukārt Indijas izcelsmes imports samazinājās (gandrīz par 10 %), un arī Indijas tirgus daļa nedaudz samazinājās. Turklāt arī Indijas vidējā cena bija lielāka par Taizemes izcelsmes importa cenu. Turklāt, pat ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais uzņēmums importē GSM no Indijas, izmeklēšanā konstatēja, ka šā importa apjoms, kā norādīts 32. apsvērumā, gadu laikā ir ievērojami samazinājies.
(41)
Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs savus klientus zaudēja tāpēc, ka tas, izmantojot savu mātes uzņēmumu Ring International Holding (RIH), sāka darboties pārkārtotajā tirgū, un ka būtu rūpīgi jāizskata GSM pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem, jo tie nav veikti par tirgus cenām. Tomēr šos apgalvojumus noraidīja, jo tiem nebija pamatojuma un izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar pārdošanas kopapjomu ir nenozīmīgi.
7.3. Secinājums par cēloņsakarību
(42)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 65. līdz 76. apsvērumā. Pat ja bez importa arī citi faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares situāciju, pamatojoties uz analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošas ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika secināts, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
(43)
Divi no pieciem importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc pagaidu konstatējumu paziņošanas iesniedza rakstveida piezīmes. Viens no šiem importētājiem un vēl viens importētājs lūdza, lai tos uzklausa. Turklāt Komisija nolēma veikt pārbaudes apmeklējumu vienīgā lietotāja telpās, kurš piedalījās izmeklēšanā.
(44)
Attiecībā uz pagaidu regulas 79. līdz 90. apsvērumu par tirgus aprakstu un iedaļu par Savienības ražošanas nozares interesēm netika izteiktas piezīmes.
8.1. Importētāji un tirgotāji
(45)
Pirmkārt, jāatgādina, ka pagaidu regulā ir secināts, ka pasākumu noteikšana varētu ievērojami negatīvi ietekmēt tikai viena ražotāja situāciju, kurš arī Savienībā ražo GSM. Šis importētājs nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu.
(46)
Cits importētājs, kurš arī lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona, galvenokārt apšaubīja dempinga starpības aprēķinu, kaitējuma analīzi un Savienības patēriņa aprēķinu. Tomēr tas nesniedza jaunas piezīmes par Savienības interešu analīzi.
(47)
Trešais importētājs, kas pārstāvēja 20 % no kopējā importa no Taizemes, lūdza, lai to uzklausa, un uzklausīšanā tas paskaidroja, ka pretēji izmeklēšanas laikā iesniegtajai informācijai tas ar GSM saistīto darbību nevis pārtrauca, kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, bet gan pārkārtoja to uz citu filiāli. Uzklausīšanā šis importētājs paskaidroja, ka tas ar GSM saistīto uzņēmējdarbību veic papildus pamatdarbībai, kas saistīta ar citiem ražojumiem, un neizslēdz GSM importēšanu no Taizemes, pat ja tiktu noteikti pasākumi. Tomēr tas, pamatojoties uz sava plašā izplatītāju tīkla pieskaitāmajām izmaksām, būs atkarīgs no antidempinga maksājuma apmēra un iespējas palielināt cenas, ko pircēji būs ar mieru maksāt. Šis importētājs, pārtraucot ar GSM saistīto darbību, neizjustu ievērojamas negatīvas sekas, jo ar GSM saistītās darbības salīdzinājumā ar tā vispārējo darbību ir maznozīmīgas.
8.2. Lietotāji
(48)
Kā norādīts 5. apsvērumā, vienīgā lietotāja, kurš sadarbojās, anketā sniegtās atbildes tika pārbaudītas, apmeklējot tā telpas pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šis lietotājs iepērk no dažādiem avotiem, tostarp no Savienības, Indijas un Taizemes. Tas arī importēja no Ķīnas, bet pēc antidempinga maksājumu noteikšanas nomainīja piegādes avotu.
(49)
Taizemes izcelsmes imports ir apmēram 10 % no kopējiem iegādātajiem GSM, un pēc pagaidu pasākumu noteikšanas uzņēmums nolēma neimportēt ražojumus no Taizemes. Pat ja līdz šim nešķita, ka pasākumu ieviešana būtiski ietekmē šā uzņēmuma ekonomisko situāciju, tas tomēr pauda nožēlu par ierobežojumiem attiecībā uz tā piegādes avotiem un jo īpaši par faktu, ka tagad tas nevar vienmēr paļauties uz GSM īstermiņa piegādi.
(50)
Ieinteresētās personas atkārtoti izteica jau pagaidu regulā minēto apgalvojumu par to, ka pasākumu noteikšana mazinās to piegādātāju skaitu, kas piegādā Savienības tirgum. Tāpēc ir vērts atgādināt, ka izmeklēšana patiešām liecināja, ka Eiropas tirgus dalībnieku skaits ir neliels: viens ražotājs Indijā, viens Taizemē, divi ražotāji Savienībā un daži Ķīnā. Antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, nevis kavēt importu. Kaut gan pasākumi neitralizē šāda importa kropļojošo dabu, to ietekmē patiešām varētu samazināties importa apjoms. Tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai apšaubītu pasākumu noteikšanu attiecībā uz importu par dempinga cenām. Var apgalvot, ka Savienības tirgū būtu jānodrošina taisnīga konkurence, lai ilgtermiņā nodrošinātu visu piegādes avotu turpmāku pastāvēšanu.
(51)
Gaidāms, ka, nosakot šāda apmēra galīgo maksājumu, kas ir mazāks par pagaidu maksājumu, Taizemes izcelsmes imports joprojām varētu ienākt Savienības tirgū, lai gan izmeklēšana liecināja, ka ir arī citi piegādes avoti, kaut arī to ir tikai nedaudz.
8.3. Secinājums par Savienības interesēm
(52)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika iesniegtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. līdz 110. apsvērums un tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu galīgos pasākumus attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu.
9. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(53)
Piezīmes par kaitējuma novēršanas pakāpi nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. līdz 114. apsvērums.
9.2. Galīgie pasākumi
(54)
Attiecībā uz maksājuma apmēru, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu radījušā dempinga ietekmi, tika izteikta piezīme, ka antidempinga maksājums būtu jāsamazina līdz 6 %, jo imports no Indijas, iespējams, nav par dempinga cenām un ir par 6 % lielāks nekā imports no Taizemes. Šajā sakarā tika norādīts, ka antidempinga maksājumu mērķis nav pielīdzināt cenas citu piegādātāju cenām, bet gan novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi.
(55)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā dempinga līmenī. To aprēķināja 16,3 % apmērā, un tas pēc sākuma posma ir ievērojami samazinājies.
(56)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz eksportētājju, kas sadarbojās, ir 16,3 %.
10. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(57)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, tāpēc būtu jāatmaksā nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgo maksājumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, uz kuriem šobrīd attiecas KN kods ex 8305 10 00 (Taric kodi 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 un 8305100036). Šajā regulā gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir mehānismi, kurus veido vismaz divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot šim mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda atsperes ierīci.
2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā raksturoto ražojumu ir 16,3 %.
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 118/2011, galīgi iekasē atbilstoši galīgajai likmei, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 1. pantu. Atbrīvo nodrošinājuma summas, kas pārsniedz noteiktās likmes galīgo antidempinga maksājumu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 5. augustā