РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 737/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 август 2012 година
относно опазването на някои видове запаси в Келтско море
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми (1), и по-специално член 45, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (2) общата политика в тази област трябва да предвижда последователни мерки за опазването, управлението и експлоатацията на живите водни ресурси, в това число специфични мерки за намаляване на последствията от риболовните дейности върху морските екосистеми и нецелевите видове.
(2)
В член 45, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 850/98 се предвижда, че когато опазването на запасите морски организми изисква незабавно действие, Комисията може, в допълнение или чрез дерогация от посочения регламент, да вземе всички необходими мерки.
(3)
От препоръката на Международния съвет за изследване на морето (наричан по-нататък „ICES“), получена през юни 2011 г., става ясно, че в Келтско море се наблюдават високи и непрекъснато увеличаващи се нива на изхвърляне на улов, по-специално на млади екземпляри от пикша и меджид. Изхвърлянето на риба, която все още не е преминала през цикъла на възпроизводство, води до намаляване на потенциалния бъдещ улов и по този начин застрашава устойчивостта на запасите.
(4)
Както при флотилиите, ловуващи норвежки омар, така и при флотилиите, използващи дънни тралове и грибове за смесен улов на пелагични видове, се наблюдават високи нива на изхвърляне на пикша и меджид поради недостатъчната селективност на използваните риболовни уреди. ICES също така посочва, че запасите от треска зависят в голяма степен от процеса на тяхното попълване и че следва да се насърчават техническите мерки, за да се намали изхвърлянето на улов. Очаква се тази година ситуацията във връзка с изхвърлянето на улов да се влоши с оглед на неотдавна констатираните високи нива на попълване на запасите както от пикша, така и от меджид в Келтско море. Поради това ICES препоръчва спешно въвеждане на технически мерки, за да се повиши селективността при улова и да се намали изхвърлянето на пикша, меджид и треска.
(5)
Поради това е необходимо да се въведе използването на платна от мрежа с квадратно око, за да се подобри селективността на използваните риболовни уреди, що се отнася до размера, и да се защитят младите екземпляри, попълващи рибните запаси, като същевременно се запазят в максимална степен равнищата на улов на целевите видове. Доказано е, че използването на платна от мрежа с квадратно око намалява значително смъртността при риболов, тъй като се създава възможност за изплъзване на рибата, и представлява ефикасна мярка, която може да бъде въведена незабавно.
(6)
През октомври 2011 г. Регионалният консултативен съвет за северозападните води (NWWRAC) отправи препоръка, според която съществуващите понастоящем технически мерки в Келтско море следва да се усъвършенстват с цел намаляване на изхвърлянето на улов, по-специално на пикша и меджид, като се изисква използване на подходящо разположени платна от мрежа с квадратно око с определен размер в зависимост от вида на риболовния уред и мощността на корабния двигател.
(7)
Поради това, за да се осигури опазването на запасите от пикша и меджид в Келтско море, се изискват незабавни действия.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби, използващи дънни тралове и грибове, в определените от Международния съвет за изследване на морето (ICES) участъци VIIf и VIIg, и в частта от участък VIIj, разположена северно от 50° с.ш. и източно от 11° з.д. (наричана по-нататък „Келтско море“), когато:
а)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR1“);
б)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 70 милиметра, но по-малък от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR2“); или
в)
когато корабът, използващ дънни тралове или грибове, има мощност на двигателя, по-малка от 112 киловата (наричани по-нататък „кораби с ниска мощност“).
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на риболовни кораби, използващи бим тралове.
Член 2
Технически мерки
1. Чрез дерогация от член 7, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 за посочените в член 1 кораби се прилагат следните технически мерки:
а)
корабите TR1 и корабите с ниска мощност използват платно от мрежа с квадратно око с размер на окото най-малко 100 милиметра;
б)
корабите TR2 използват платно с квадратно око с размер на окото най-малко 110 милиметра.
2. Чрез дерогация от член 7, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 посоченото в параграф 1 платно с квадратно око се поставя в горната яка на наконечника. Задният край на платното от мрежа с квадратно око, който е най-близо до въжето за затягане на наконечника, не трябва да бъде на повече от 9 метра от въжето за затягане на наконечника.
Член 3
Програма за присъствие на наблюдатели на борда
1. Без да се засяга Регламент (ЕО) № 665/2008 на Комисията (3), всяка държава членка, за чиито кораби се отнасят техническите мерки, посочени в член 2, въвежда незабавно програма за присъствие на наблюдатели на борда с цел отчитане ефикасността на мерките. По-специално чрез програмата за присъствие на наблюдатели се прави преценка на улова на пикша, меджид и треска и на изхвърлянето на улов с точност, не по-малка от 20 %.
2. Най-късно до 15 октомври на всяка година, през която се изпълнява програмата, държавите членки представят на Комисията доклад за селективността на риболовния уред, включително общото количество улов и изхвърлянията на улов от корабите, обхванати от програмата за присъствие на наблюдатели.
Член 4
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 2 се прилага от 26 септември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 август 2012 година.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 737/2012
(2012. gada 14. augusts)
par dažu Ķeltu jūras krājumu aizsardzību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (1), un jo īpaši tās 45. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) kopējai zivsaimniecības politikai jānodrošina saskaņoti pasākumi attiecībā uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, tostarp konkrēti pasākumi, lai samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un zvejas blakussugām.
(2)
Regulas (EK) Nr. 850/98 45. panta 1. punktā ir paredzēts, ka tad, ja jūras organismu krājumu saglabāšanas nolūkā ir jārīkojas nekavējoties, Komisija, izmantojot minēto regulu kā papildu pasākumu vai atkāpjoties no tās, var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus.
(3)
Ieteikumi, kas 2011. gada jūnijā saņemti no Starptautiskās Jūras izpētes padomes (turpmāk “ICES”), liecina, ka Ķeltu jūrā izmetumu apjoms, jo īpaši attiecībā uz pikšu un merlangu mazuļiem, ir augsts un turpina palielināties. Dzimumgatavību nesasniegušu zivju izmešana samazina potenciālās turpmāko gadu nozvejas un tādējādi apdraud krājumu ilgtspējību.
(4)
Zvejas rīku zemās selektivitātes dēļ gan Norvēģijas omāra zvejniecībā, gan jaukta tipa zvejniecībās, kurās izmanto grunts traļus un zvejas vadus, rodas lieli pikšu un merlangu izmetumi. ICES turklāt konstatē, ka mencu krājumu apjoms ir ļoti atkarīgs no krājuma papildinājuma apjoma un ka būtu jāatbalsta tādi tehniskie pasākumi, kuru mērķis ir izmetumu samazināšana. Tā kā pēdējā laikā gan pikšu, gan merlangu krājuma papildinājums Ķeltu jūrā ir liels, sagaidāms, ka šogad izmetumu problēma saasināsies vēl vairāk. Tāpēc ICES iesaka steidzami ieviest tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir selektivitātes palielināšana un pikšu, merlangu un mencu izmetumu samazināšana.
(5)
Tālab ir jāievieš prasība par kvadrātveida acu linuma plātņu izmantošanu, lai uzlabotu zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru un aizsargātu krājumu papildinošos zivju mazuļus, vienlaikus saglabājot iespējami augstas mērķsugu nozvejas. Praksē pierādījies, ka kvadrātveida acu linuma plātnes ievērojami samazina zvejas izraisīto mirstību, ļaujot mazām zivīm izkļūt no tīkla, un tas ir pasākums, ko var ieviest nekavējoties.
(6)
Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes (NWWRAC) 2011. gada oktobra ieteikumā norādīts, ka pašreizējie tehniskie pasākumi Ķeltu jūrā būtu jāpilnveido, lai - jo sevišķi pikšu un merlangu gadījumā - samazinātu izmetumu apjomu, izmantojot pienācīgi izvietotu kvadrātveida acu linuma plātni, kuras izmērs būtu atkarīgs no zvejas rīku tipa un kuģa dzinēja jaudas.
(7)
Tāpēc, lai saglabātu pikšu un merlangu krājumus Ķeltu jūrā, ir jārīkojas tūlīt.
(8)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro zvejas kuģiem, kuri ar grunts trali vai zvejas vadu zvejo Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) VIIf un VIIg rajonā un VIIj rajona daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no 50° N un uz austrumiem no 11° W (turpmāk “Ķeltu jūra”), ja:
a)
to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 100 mm (turpmāk “TR1 kuģi”);
b)
to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm (turpmāk “TR2 kuģi”); vai
c)
ja dzinēja jauda kuģim, kas izmanto grunts trali vai zvejas vadu, ir mazāka par 112 kW (turpmāk “mazjaudas kuģi”).
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro zvejas kuģiem, kas zvejo ar rāmja trali.
2. pants
Tehniskie pasākumi
1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta, attiecībā uz 1. pantā minētajiem kuģiem piemēro šādus tehniskus pasākumus:
a)
TR1 kuģi un mazjaudas kuģi izmanto kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm;
b)
TR2 kuģi izmanto kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.
2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 2. punkta a) apakšpunkta, kvadrātveida acu linuma plātni, kas minēta 1. punktā, ievieto āmja augšējā plātnē. Kvadrātveida acu linuma plātnes mugurējā jeb galvenajai stropei tuvākā mala atrodas ne tālāk kā 9 metrus no galvenās stropes.
3. pants
Uz kuģa darbojošos novērotāju programma
1. Neskarot Komisijas Regulu (EK) Nr. 665/2008 (3), ikviena dalībvalsts, uz kuras kuģiem attiecas 2. pantā minētie tehniskie pasākumi, nekavējoties izstrādā uz kuģa darbojošos novērotāju programmu, lai kontrolētu šo pasākumu efektivitāti. Minētā novērotāju programma ļauj ar vismaz 20 % precizitāti novērtēt pikšu, merlangu un mencu nozvejas un izmetumus.
2. Dalībvalstis ne vēlāk kā katra programmas īstenošanas gada 15. oktobrī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas rīku selektivitāti, tostarp norādot kopējās nozvejas un izmetumus par kuģiem, uz kuriem attiecas novērotāju programma.
4. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tās 2. pantu piemēro no 2012. gada 26. septembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 14. augustā