РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 21. marts)
par Valsts atbalstu SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), ko īstenojusi Čehija České aerolinie, a.s. labā (ČSA - Czech Airlines a.s. - Osinek a.s. piešķirtā aizdevuma iespējamā saistība ar Valsts atbalstu)
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1664)
(Autentisks ir tikai teksts čehu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/637/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā (1), attiecībā uz atbalstu SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un ņemot vērā viņu piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Ņemot vērā publiski pieejamo informāciju, Komisija 2009. gada maijā uzzināja, ka likvidācijas procesā esošā valsts uzņēmējsabiedrība Osinek a.s. (turpmāk - Osinek) bija piekritusi piešķirt aviokompānijai ČSA - Czech airlines, a.s. (turpmāk - ČSA) aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā (aptuveni 100 miljoni EUR). Komisija 2009. gada 14. maija un 2009. gada 24. septembra vēstulēs pieprasīja Čehijai sniegt informāciju. Čehija 2009. gada 10. septembra un 2009. gada 25. novembra vēstulēs sniedza Komisijai papildu informāciju.
(2)
Ar 2010. gada 24. februāra vēstuli Komisija informēja Čehiju par savu lēmumu attiecībā uz pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā (turpmāk - lēmums par procedūras uzsākšanu). Čehija sniedza piezīmes par šo lēmumu 2010. gada 26. aprīļa vēstulē. 2010. gada 6. jūlija vēstulē Komisija lūdza papildu paskaidrojumus, un uz šo vēstuli Čehija atbildēja 2010. gada 15. septembrī.
(3)
Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumu.
(4)
Komisija saņēma piezīmes no četrām ieinteresētajām personām - 2011. gada 10. martā no Travel Service and Icelandair Group, 2011. gada 11. martā no Czech Connect Airlines a.s., 2011. gada 10. martā no JOB AIR Technic a.s. un 2011. gada 14. martā no ČSA. Komisija nosūtīja šīs piezīmes Čehijai, kurai tika sniegta iespēja atbildēt; atbildi Komisija saņēma 2011. gada 12. maija vēstulē.
2. PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS
2.1. Osinek aizdevums
(5)
Izmeklējamais pasākums ir aizdevums, ko 2009. gada 30. aprīlīOsinek piešķīra Čehijas nacionālajai aviosabiedrībai ČSA. Aizdevumu izmaksāja trīs daļās:
a)
aizdevuma pirmā daļa 800 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 11. maijā;
b)
aizdevuma otrā daļa 900 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 30. jūlijā; un
c)
aizdevuma trešā daļa 800 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 24. septembrī.
(6)
Paredzamais atmaksas datums bija 2010. gada 30. novembris, ar iespēju termiņu pagarināt. Aizdevuma procentu likme bija 3 mēnešu Prāgas starpbanku piedāvātā likme (PRIBOR) plus 300 bāzes punkti kā riska prēmija, t. i., 5,51 % aizdevuma līguma parakstīšanas dienā. Procentu maksājumi bija jāveic vienreiz ceturksnī kalendārā ceturkšņa pēdējā darba dienā (procentu likmes periods). Procenti tika aprēķināti katru dienu, sākot ar dienu pirms Osinek aizdevuma atmaksas dienas.
(7)
Saskaņā ar Čehijas iestāžu informāciju riska rezerve 300 bāzes punktu apmērā pareizi atspoguļo riska rezervi, kas ir atbilstīga tādas uzņēmējsabiedrības finanšu stāvoklim, kurai aģentūra Standard & Poor’s bija piešķīrusi B reitingu (jutīgs finanšu stāvoklis), un aizdevuma nodrošinājuma līmeni, kurš sasniedza 110 % no aizdevuma summas.
(8)
Nodrošinājums, kas tika izmantots aizdevuma garantēšanai, ietvēra ēkas, kas atrodas Prāgā Ruzyně (Ruzines) lidostā, zemi, krājumus un rezerves daļas. Tirgus vērtību nodrošinājuma lielākajai daļai noteica neatkarīgs eksperts. Osinek aizdevuma līgumam tika noslēgti 4 papildinājumi, paplašinot un mainot nodrošinājuma aktīvus (3). Čehijas iestādes apgalvo, ka, veicot visas šīs pārmaiņas, ir ievērots Osinek aizdevuma līgumā paredzētais noteikums, saskaņā ar kuru aizdevuma faktiskā summa nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt 90 % no nodrošinājuma vērtības vai nolīgto maksimālo aizdevuma summu.
(9)
Osinek aizdevums netika atmaksāts, kā sākotnēji paredzēts, bet tika veikta aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana, un 2010. gada 30. jūnijā parāds tika kapitalizēts (veicot parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā).
1. tabula
Pārskats par aktīviem, ar kuriem nodrošināts Osinek aizdevums
Nodrošinājums
Vērtība CZK (miljoni)
Vērtību nosaka:
Izmantošanas periods
Pamatdarbībai izmantota ēka - F angārs (t. sk. zem ēkas esošā zeme)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 1. jūnija ekspertu atzinums
no 2009. gada 11. maija (aizdevuma pirmā daļa)
Administratīvā ēka “APC” (t. sk. zem ēkas esošā zeme)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 30. jūlija (aizdevuma otrā daļa) līdz 2009. gada 9. decembrim (atcelts ar 3. papildinājumu)
Rezerves daļas (rotējošās rezerves daļas un/vai rezerves dzinēji)
[150-165]
Novērtējuma pamatā neto bilances vērtība 2009. gada 30. septembrī
no 2009. gada 24. septembra (aizdevuma trešā daļa)
Rezerves daļas (rotējošas, tips: A310 (visas)) un Boeing
[520-575]
Novērtējuma pamatā neto bilances vērtība 2009. gada 30. septembrī
no 2009. gada 24. septembra (aizdevuma trešā daļa) līdz 2010. gada 25. janvārim (4. papildinājums)
Zeme ap administratīvo ēku “APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums) līdz 2010. gada 25. janvārim
Zema ap F angāru un tam blakus
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums)
Rezerves daļas, tips: A319/320
[265-290]
Pamatā neto bilances vērtība
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums)
Rezerves daļas, tips: A310, ATR un Boeing
[440-485]
Pamatā neto bilances vērtība
no 2009. gada 22. septembra (2. papildinājums)
Lidojumu trenažieris
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 10. septembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 22. septembra (2. papildinājums)
1 Boeing 737-55 s, reģistrācijas zīme: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 7. decembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
2 Boeing 737-55 s, reģistrācijas zīmes: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2010. gada 7. decembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums) līdz 2010. gada 25. janvārim (4. papildinājums)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., 2009. gada 30. novembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
Preču zīme “ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, 2009. gada 30. novembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
ČSA daļa ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., 2010. gada 20. janvāra ekspertu atzinums
no 2010. gada 25. janvāra (4. papildinājums)
2.2. Šā lēmuma darbības joma
(10)
2010. gada 24. februāra lēmums par procedūras uzsākšanu attiecas uz Osinek aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā, kas piešķirts, pamatojoties uz 2009. gada 30. aprīlī noslēgto aizdevuma līgumu, un tajā pieņemts, ka aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana saskaņā ar Čehijas valdības 2009. gada 26. oktobra rezolūciju Nr. 1343 jau ir veikta. Tomēr 2010. gada 12. maijā Komisija tika informēta (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Pārstrukturēšanas plāns) par nodrošinājuma atbrīvošanu un tā kapitalizāciju (parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā), bet 2010. gada jūnijā minētie pasākumi tika ieviesti. Tāpēc šis lēmums attiecas tikai uz Osinek aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā, kas tika piešķirts saskaņā ar 2009. gada 30. aprīlī noslēgto aizdevuma līgumu. Novērtējums par aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošanu un pēc tam īstenoto parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā saistībā ar Osinek aizdevumu tiks sniegts galīgajā lēmumā lietā SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek bija finanšu instrumentsabiedrība, kura tika dibināta, lai uzraudzītu ogļraktuvju slēgšanu un to darbības atjaunošanu Čehijā. Laikā, kad tika piešķirts aizdevums, tā pilnībā piederēja Čehijas iestādēm un to uzraudzīja Finanšu ministrija. 2008. gada 5. novembrī tika uzsākta Osinek likvidācija. Pirms likvidācijas Osinek rīcībā vēl bija finanšu līdzekļi, un saskaņā ar pieejamo informāciju Osinek meklēja dažādas ieguldījumu iespējas. 2009. gada 30. aprīlīOsinek aizdevuma līgumu Osinek vārdā noslēdza un parakstīja likvidators. Lai konstatētu iespējamos ar aizdevumu saistītos riskus, Osinek pasūtīja ČSA ekonomisko analīzi neatkarīgam ekspertam, European Business Consulting spol. s.r.o. (turpmāk - EBC), un juridisko analīzi - juridiskajam uzņēmumam JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Osinek un Čehijas Republikas Rūpniecības un tirdzniecības ministrija 2009. gada 29. septembrī parakstīja līgumu, saskaņā ar kuru Osinek debitoru parādi, kas saņemami no ČSA saistībā ar Osinek aizdevuma līgumu, Osinek likvidācijas procedūras rezultātā tika nodoti ministrijai. ČSA tajā pašā dienā saņēma paziņojumu par šo nodošanu. Osinek likvidācijas procedūra tika pabeigta 2010. gada 8. martā.
(13)
Čehijas valdība 2010. gada 3. maijā pieņēma rezolūciju Nr. 333 par ČSA pārstrukturēšanas plānu, saskaņā ar kuru Čehijas valdība deva rīkojumu Rūpniecības un tirdzniecības ministrijai īstenot ieķīlājuma atbrīvošanu attiecībā uz daļu nodrošinājuma pirms ČSA statūtkapitāla palielinājuma. Aizdevuma kapitalizācijas (parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā) juridiskais pamatojums bija šī rezolūcija, un tā tika īstenota 2010. gada 30. jūnijā.
2.4. Labuma guvējs ČSA
(14)
Kopš 1923. gada ČSA ir Čehijas Republikas nacionālā aviokompānija. Tās galvenais birojs atrodas Prāgā, un tā savu darbību veic no Prāgas Ruzyně lidostas. ČSA ir lielākā aviokompānija, kuras bāzes lidosta ir Prāgas Ruzyně lidosta, un tās pasažieri veido 37 % no visiem pasažieriem, kuri savu ceļojumu uzsāk vai beidz Prāgā. ČSA ir Sky Team alianses biedrs. Pirms pārstrukturēšanas ČSA flotē bija 51 gaisa kuģis. ČSA piedāvā regulāros gaisa pārvadājumu pakalpojumus (uz 104 galamērķiem 44 valstīs). ČSA nodrošina arī čarterlidojumus, kravu pārvadājumu pakalpojumus, lidlauka pakalpojumus (tā apkalpo aptuveni 60 % no visiem Prāgas Ruzyně lidostas pasažieriem), gaisa kuģu uzturēšanas pakalpojumus, apkalpju apmācības pakalpojumus, ēdināšanas pakalpojumus, un tā nodrošina beznodokļu veikalu darbību Prāgas Ruzyně lidostā, kā arī beznodokļu tirdzniecību uz gaisa kuģu klāja.
2.4.1. Īpašnieku struktūra
(15)
ČSA ir valsts uzņēmējsabiedrība, un 95,69 % tās akciju ar Finanšu ministrijas starpniecību pieder Čehijas Republikai. Mazākuma akcionāri ir Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prāgas pilsēta (1,53 %) un Bratislavas pilsēta (0,51 %).
(16)
Valsts mērķis ir pēc pārstrukturēšanas procesa pabeigšanas atrast ČSA stratēģisko partneri. Gatavojoties plānotajai privatizācijai, Čehijas valdība nolēma Český Aeroholding, a.s. (turpmāk - ČAH) paspārnē izveidot jaunu korporatīvu struktūru.
(17)
Čehijas konkurences iestāde 2011. gada 25. oktobrī apstiprināja ČAH izveidošanu, kas ietvers ČSA, Prāgas Ruzyně lidostu un ČSA pašreizējās meitassabiedrības, t. i., Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics un ČSA Services s.r.o. ČAH vadībā un struktūrā tiktu iekļauti finanšu kontrolakciju sabiedrības struktūras elementi, ievērojot tās mērķi pārstrukturēt kontrolakciju pārvaldījumā apvienotās uzņēmējsabiedrības, lai veicinātu šo uzņēmējsabiedrību piekļuvi komerciālam finansējumam un lai tās sagatavotu gaidāmajai privatizācijai.
2.4.2. Uzņēmējsabiedrības finanšu stāvoklis
(18)
ČSA ir sarežģījumi, kas 2009. gadā pašreizējās ekonomiskās krīzes kulminācijas laikā nozīmīgi palielinājās. Lai gan šai uzņēmējsabiedrībai saskaņā ar Čehijas valsts tiesību aktiem nekad nav bijušas pazīmes, kas ļautu uzsākt maksātnespējas procedūru, tās galveno finanšu rādītāju attīstībā bija skaidri vērojamas negatīvas tendences.
2. tabula
ČSA pamatkapitāls un statūtkapitāls 2006.-2009. gadā (tūkstošos CZK)
2006
2007
2008
2009
Pamatkapitāls
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Avots: ČSA gada pārskati.
3. tabula
Pārmaiņas ČSA finanšu rādītājos (tūkstošos CZK)
(tūkstoši) CZK
31.12.2006.
31.12.2007.
31.3.2008.
30.6.2008.
31.12.2008.
31.3.2009.
30.6.2009.
30.9.2009.
31.12.2009.
Peļņa/zaudējumi
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Apgrozījums (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Neto naudas plūsma no darbības
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Parāds
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Neto aktīvi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Avots: ČSA sniegtie finanšu pārskati.
(19)
2007. un 2008. gadā uzņēmējsabiedrība darbojās ar peļņu. Tomēr tās darbības rezultāti nozīmīgi pasliktinājās 2009. gadā. Uzņēmējsabiedrības apgrozījums bija nedaudz samazinājies iepriekšējo četru gadu laikā, bet naudas plūsma būtiski saruka. Parāda līmenis bija daudzmaz stabils. Uzņēmējsabiedrība zaudējumus kompensēja, pārdodot aktīvus, jo īpaši 2009. gadā.
(20)
2009. gada laikā uzņēmējsabiedrības stāvoklis pasliktinājās, jo īpaši pēc vasaras, kas parasti ČSA ir ienesīgs laiks.
2.5. Lēmums par procedūras uzsākšanu
(21)
Komisija 2010. gada 24. februārī uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Savā lēmumā Komisija izteica šaubas par to, vai ČSA aizdevuma saņemšanas laikā jau bija nonākusi grūtībās tādā izpratnē, kā nosaka Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk - Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes) (6).
(22)
Papildus Komisija izteica šaubas par to, vai nosacījumi, ar kādiem Osinek piešķīra aizdevumu ČSA, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli, deva ČSA tādas ekonomiskas priekšrocības, kuras aizdevuma saņēmējs nebūtu varējis saņemt parastos tirgus apstākļos. Turklāt Komisija apšaubīja, vai tad, ja aizdevums ietvēra valsts atbalstu, šis atbalsts bija atbilstīgs attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši Komisijas paziņojumam “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk - pagaidu shēma) (7). Ja tiktu konstatēts, ka Osinek aizdevums ietver valsts atbalstu, pasākumam būtu kaitīga ietekme uz konkurenci, t. i., uz uzņēmējsabiedrībām, kuras apkalpo maršrutus no Prāgas Ruzyně lidostas vai kuras konkurē ar ČSA un tās meitassabiedrībām citos tirgos.
3. ČEHIJAS PIEZĪMES
(23)
Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Čehija iesniedza piezīmes, kurās tā apgalvoja, ka Osinek aizdevums bija atbilstīgs tirgus ekonomikas ieguldītāju principa pārbaudei, jo ar šo aizdevumu ČSA netika sniegti neattaisnoti ekonomiski labumi.
(24)
Jo īpaši Čehija uzskata, ka Osinek aizdevuma līguma parakstīšanas dienā ČSA nebija grūtībās nonākusi uzņēmējsabiedrība un ka par šādu uzņēmējsabiedrību ČSA kļuva tikai 2009. gada augustā. Čehija apgalvo, ka, neraugoties uz pieaugošajām problēmām, ČSA vienmēr ir spējusi nodrošināt savu dzīvotspēju. Tomēr 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā situācija mainījās un gada laikā turpināja pasliktināties sakarā ar globālo ekonomisko lejupslīdi, kam bija nozīmīga ietekme uz pasaules transporta tirgu (8). Šie notikumi apvienojumā ar stabilitātes zudumu naftas tirgū un valūtas svārstībām veicināja ČSA finanšu stāvokļa pasliktināšanos.
(25)
2009. gada laikā ČSA paļāvās uz prognozēm, kas bija balstītas uz iepriekšējā gada rezultātiem, un cerēja, ka vasaras sezonā tiks sasniegti daudz labāki rezultāti. Tomēr 2009. gada pirmajā pusē sasniegtie rezultāti, par kuriem tika ziņots vadībai augusta vidū, parādīja, ka ČSA vidējie ieņēmumi jūnijā ir būtiski kritušies. 2009. gada augustā vadībai kļuva skaidrs, ka uzņēmējsabiedrība vairs nevar darboties bez tūlītējiem izmaksu samazināšanas pasākumiem un ārēju avotu sniegtas finanšu palīdzības.
(26)
Saistībā ar Osinek aizdevuma iespējamo valsts atbalsta elementu Čehija turpina apgalvot, ka procentu likme atbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas Paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (turpmāk - paziņojums par atsauces likmi) (9). Jo īpaši Čehija uzskata, ka, ievērojot finanšu tirgu svārstības Osinek aizdevuma līguma parakstīšanas brīdī, bija atbilstīgi trīs mēnešu PRIBOR likmi lietot kā bāzes likmi, lai noteiktu minētā aizdevuma procentus.
(27)
ČSA nav novērtēta saskaņā ar reitingu sistēmām, un tāpēc Čehija nevar sniegt pierādījumus savam pieņēmumam, ka laikā, kad tika parakstīts Osinek aizdevuma līgums, ČSA atbilda B reitingam. Tomēr Čehija atsaucas uz EBC2009. gada 27. aprīļa ziņojumu, saskaņā ar kuru ČSA bija maksātspējīga un kredītspējīga.
(28)
Čehija atkārto, ka, lai nodrošinātu aizdevumu, ČSA tika izteikta prasība sniegt nodrošinājumu vismaz 110 % apmērā no aizdevuma visā aizdevuma termiņa laikā. Tādējādi aizdevuma summa, kas faktiski tika piešķirta ČSA, nevienā brīdī nedrīkstēja pārsniegt 90 % no visa nodrošinājuma vērtības. Čehija apstiprināja, ka šī prasība tika izpildīta visos gadījumos, un iesniedza to aktīvu novērtējuma ziņojumus, kuri tika izmantoti kā aizdevuma nodrošinājums.
(29)
Turklāt Čehija apgalvo, ka Osinek likvidators, ievērojot to, ka Osinek rīcībā bija ievērojami brīvi finanšu līdzekļi, peļņas gūšanas nolūkos meklēja ieguldījumu iespējas. Pirms Osinek aizdevuma līguma noslēgšanas likvidators neatkarīgai konsultāciju sabiedrībai EBC un juridiskajam uzņēmumam JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík pasūtīja aizdevuma piedāvājuma ekonomisko un juridisko analīzi. EBC veiktā analīze apstiprināja, ka ČSA varēja uzskatīt par maksātspējīgu un ka risks, kas saistīts ar iespēju, ka aizdevuma piešķiršana ČSA varētu radīt zaudējumus vai kaitējumu Osinek, bija minimāls. Pamatojoties uz šo analīzi, likvidators nolēma, ka aizdevuma piešķiršana ČSA būtu izdevīgs veids Osinek brīvo finanšu līdzekļu noguldīšanai.
(30)
Turklāt Čehija apgalvo, ka pat tad, ja Komisija konstatētu, ka Osinek aizdevuma noteikumi bija labvēlīgāki nekā tirgū piedāvātie noteikumi, aizdevums būtu atbilstīgs noteikumiem, kas paredzēti pagaidu shēmā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(31)
Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām un no izmeklējamā pasākuma labuma guvēja, ČSA, (4. apsvērums).
(32)
ČSA piezīmes īsumā atspoguļo Čehijas iepriekšminētās piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. ČSA atkārto, ka Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem, jo Osinek rīkojās kā saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, kuru motivē drīzāk komerciāli, nevis ekonomiski vai sociālās politikas mērķi. Turklāt ČSA sniedz piezīmes par to, kā noteikt iespējamā valsts atbalsta elementa apmēru, ja Komisija secinātu, ka Osinek aizdevums tika piešķirts, nosakot labvēlīgu procentu likmi, t. i., pieņemot, ka ČSA reitings bija zemāks nekā B reitings un/vai nodrošinājums nebija jāklasificē kā augsts.
(33)
Visas ieinteresētās trešās personas ir ČSA konkurenti, un tos pārstāv tas pats juridiskais uzņēmums; tāpēc to spriedumi ir zināmā mērā vienādi. Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Osinek aizdevums nodrošināja ČSA valsts atbalstu, kas uzņēmējsabiedrībai ļāva negodīgi konkurēt, nosakot tādas cenas, kādas citi konkurenti, kas nav saņēmuši valsts subsīdijas, nevar piedāvāt, nezaudējot spēju segt savus izdevumus un gūt saprātīgu peļņu (10).
(34)
Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka ČSA bija nopietnas grūtības jau pirms 2008. gada 1. jūlija. Turklāt tās apgalvo, ka Osinek aizdevumam tika piemērota procentu likme, kas bija būtiski zemāka nekā procentu likme, ko līdzīgos apstākļos aizdevumam būtu piemērojusi banka, ņemot vērā ČSA finanšu stāvokli, atmaksas ilgumu, nodrošinājuma kvalitāti un faktiskās atmaksas zemo iespējamību. Šādos apstākļos Osinek aizdevums veidotu nelikumīgu valsts atbalstu, kas neatbilst ES noteikumiem. Viens konkurents, kurš sniedza piezīmes, apgalvo, ka ČSA izpildīja nosacījumu, jo 2007., 2008. un 2009. gadā zuda vairāk nekā puse no uzņēmējsabiedrības statūtkapitāla. Turklāt 2008. un 2009. gadā vairāk nekā ceturtā daļa ČSA statūtkapitāla tika zaudēta iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Tas pats konkurents paskaidro, ka, pamatojoties uz ČSA statūtkapitāla samazinājumu 2008. gadā, var pieņemt, ka jau 2008. gada 1. jūlijā uzņēmējsabiedrība atbilda abiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem nosaka grūtības nonākušu uzņēmumu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta izpratnē.
(35)
Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka darbības rezultātā gūtās negatīvās naudas plūsmas, daudzie kreditori un tas, ka pastāv finanšu saistības, kuru samaksas termiņš ir 30 dienas, ļauj pieņemt, ka uzņēmējsabiedrībai no 2007. gada beigām pastāvēja maksātnespējas iespējamība un ka tāpēc tā kopš 2007. gada varēja tikt kvalificēta kā grūtībās nonācis uzņēmums (saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu).
5. ČEHIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU NOVĒROJUMIEM
(36)
Čehija nepiekrita ieinteresēto trešo personu piezīmēm, bet piekrita ČSA piezīmēm. Čehija atkārtoja savu apgalvojumu, ka Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem un paziņojumu par atsauces likmi. Turklāt Čehijas iestādes apgalvo, ka ČSA bija spējīga darboties bez valsts atbalsta līdz 2009. gada otrajai pusei. ČSA aktīvu stāvoklis būtiski nepasliktinājās pat 2009. gada pirmajā pusē, un to vērtība faktiski palielinājās no [8 340-9 255] miljoniem CZK 2009. gada 1. ceturksnī līdz [8 990-9 920] miljoniem CZK 2009. gada 2. ceturksnī.
(37)
Čehija norāda, ka, lai gan ČSA publicē savas darbības rezultātus, kas apkopoti saskaņā ar Čehijas grāmatvedības standartiem (CAS) un Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ieinteresētās trešās personas savas piezīmes balstīja tikai uz rezultātiem, kas apkopoti saskaņā ar CAS, kuru metodoloģija nesniedz patiesu skatījumu uz uzņēmējsabiedrības darbību. Saskaņā ar SFPS sagatavotie pārskati sniedz labāku informāciju par uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli, un tāpēc šie pārskati ir atbilstīgāki. ČSA izmanto CAS, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar Čehijas nodokļu tiesību aktiem. Tomēr ČSA darbība tiek veikta ne tikai Čehijā, bet visā pasaulē, un tāpēc ČSA izmanto arī SFPS. Čehija norāda, ka bankas, pieņemot lēmumus par aizdevumu piešķiršanu, izmanto SFPS, jo tiek uzskatīts, ka SFPS ir precīzāki nekā CAS.
(38)
Visbeidzot, Čehija sniedza pierādījumus, kas liecināja, ka laikā, kad tika piešķirts Osinek aizdevums, saskaņā ar Čehijas maksātnespējas likumu ČSA neatbilda maksātnespējas nosacījumiem (11).
6. VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA
(39)
Pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(40)
LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai paziņotie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizpilda visi šie nosacījumi. Finanšu atbalstam būtu jāatbilst šādiem nosacījumiem:
-
to piešķir valsts vai izmantojot valsts līdzekļus,
-
finanšu atbalsta saņēmējam tiek sniegtas ekonomiskas priekšrocības,
-
tiek dota priekšroka noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai,
-
tiek radīti konkurences izkropļojumi vai pastāv draudi, ka tie tiks radīti, un
-
tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.
6.1. Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti
(41)
Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkurām tieši vai netieši piešķirtām priekšrocībām, ko finansē no valsts līdzekļiem vai ko piešķir valsts vai starpnieks, kas darbojas saskaņā ar tam piešķirto pilnvarojumu.
(42)
Tāpēc, pirmkārt, ir jānoskaidro vai Osinek aizdevums ir jāuzskata par valsts līdzekļiem. Kā minēts iepriekš, laikā, kad tika piešķirts aizdevums, Osinek pilnībā piederēja Čehijas Republikas Finanšu ministrijai, un šī iemesla dēļ, neraugoties uz korporatīvo vai citu juridisko statusu, šī uzņēmējsabiedrība ir publisks uzņēmums saskaņā ar 2. panta b) punktu Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvā 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (12). Tādējādi Komisija uzskata, ka Osinek aizdevums ir finansēts no valsts līdzekļiem.
(43)
Tomēr Tiesa ir arī lēmusi, ka pat tad, ja valsts spēj kontrolēt publisku uzņēmumu un īstenot dominējošu ietekmi uz tā darbību, nevar vienkārši pieņemt, ka konkrētā gadījumā kontrole arī faktiski tiek īstenota. Publisks uzņēmums var darboties vairāk vai mazāk neatkarīgi atkarībā no autonomijas pakāpes, ko tam nodrošina valsts. Tāpēc tikai pats fakts, ka publisko uzņēmumu kontrolē valsts, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka šā uzņēmuma veiktie pasākumi, piemēram, minētais aizdevuma līgums, ir attiecināmi uz valsti. Ir nepieciešams arī pārbaudīt, vai ir jāuzskata, ka valsts iestādes tādā vai citādā veidā ir bijušas iesaistītas šā pasākuma pieņemšanā. Saistībā ar šo Tiesa norādīja, ka publiska uzņēmuma veikta atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta (13).
(44)
Šādi rādītāji var būt uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbība tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmumiem, uzņēmuma juridiskais statuss (proti, vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējās uzņēmējdarbības tiesības), tas, cik intensīvi valsts iestādes veic uzņēmuma vadības uzraudzību, vai jebkurš cits rādītājs, kas konkrētajā gadījumā liecina par valsts iestāžu iesaistīšanos pasākuma pieņemšanā vai ticamības trūkumu tam, ka valsts iestādes nav iesaistījušās pasākuma pieņemšanā, turklāt jāņem vērā arī pasākuma tvērums, saturs vai nosacījumi.
(45)
Komisija norāda, ka lielākā daļa Osinek Uzraudzības padomes locekļu ir valsts iestāžu (piemēram, Finanšu ministrijas) pārstāvji.
(46)
Osinek likvidācija tika uzsākta 2008. gada 5. novembrī saskaņā ar uzņēmējsabiedrības vienīgā akcionāra lēmumu, kas tika pieņemts tajā pašā datumā. Komisija arī norāda, ka, lai gan saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem likvidatoram likvidācijas procesa laikā ir jārīkojas savā vārdā bez uzņēmējsabiedrības struktūrvienību norādījumiem, likvidatoru iecēla Čehijas Republikas Finanšu ministrija, kas rīkojās kā vienīgais Osinek akcionārs.
(47)
Turklāt Čehijas iestādes Komisijai ir iesniegušas JUDr. Jiří Rybář and JUDr. Pavel Štrbík sniegto ekspertu atzinumu, kurā ieteikts, ka Osinek likvidatoram pirms lēmuma pieņemšanas saistībā ar aizdevuma piešķiršanu ČSA vajadzētu konsultēties ar Osinek akcionāru, t. i., Čehijas Republiku.
(48)
Attiecībā uz valsts veikto Osinek darbības uzraudzību Komisija papildus norāda, ka arī Čehijas valdība pēc tam pieņēma rezolūciju Nr. 333, nosakot, ka jāatbrīvo Osinek aizdevuma nodrošinājums un jāveic parāda maiņa pret akcijām ČSA pamatkapitālā.
(49)
Tāpēc Komisija secina, ka lēmums piešķirt Osinek aizdevumu ir attiecināms uz Čehijas valsti. Tāpēc jāuzskata, ka Osinek aizdevums ir finansēts no valsts līdzekļiem.
6.2. Ekonomiskās priekšrocības
(50)
Komisija norāda, ka saskaņā vispāratzītiem ES tiesību aktu principiem tad, ja valsts nodrošina uzņēmumam papildu kapitālu ar nosacījumiem, kas ir labāki nekā parasti tirgus nosacījumi, uz šo rīcību attiecas LESD 107. panta 1. punkts, jo ar šo rīcību noteiktam uzņēmumam tiek nodrošinātas priekšrocības šā panta izpratnē. Lai noteiktu, vai valsts uzņēmumam nodrošinājusi ekonomiskās priekšrocības, ko tas nebūtu varējis iegūt parastos tirgus apstākļos, Komisija piemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (14).
(51)
Saskaņā ar šo principu valsts atbalsts nav iesaistīts, ja, darbojoties parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, privātais ieguldītājs, kura lielums ir atbilstīgs attiecīgajai valsts struktūrai, līdzīgos apstākļos būtu veicis minēto kapitāla ieguldījumu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai privātais ieguldītājs būtu veicis minēto darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja prognozētā uzvedība ir tāda kā piesardzīgam ieguldītājam, kura mērķi - gūt maksimālo peļņu - ietekmē piesardzība attiecībā uz riska līmeni, ko iespējams uzņemties saistībā ar noteikto peļņu. Saskaņā ar šo principu kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodod uzņēmējsabiedrības rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu (15).
(52)
Saskaņā ar spēkā esošo judikatūru tirgus ekonomikas ieguldītāja princips tiek piemērots aizdevumiem. Kad šo principu piemēro aizdevuma piešķiršanai, rodas jautājums, vai privātais ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu labuma guvējam ar tādiem noteikumiem, ar kādiem aizdevums faktiski tika piešķirts (16). Tāpēc Komisija novērtē, vai aizdevums ir piešķirts ar parastiem komerciāliem noteikumiem un vai šādus aizdevumus piešķirtu komercbanka. Attiecībā uz šādu aizdevumu noteikumiem Komisija jo īpaši ņem vērā gan aizdevumam piemēroto procentu likmi, gan pieprasīto aizdevuma nodrošinājumu. Komisija novērtē, vai sniegtais nodrošinājums ir pietiekams, lai pilnībā atmaksātu aizdevumu gadījumā, ja uzņēmējsabiedrība nespētu pildīt savas saistības, un uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli aizdevuma piešķiršanas brīdī (17).
(53)
Komisija norāda, ka ČSA ir juridiskā persona, kas veic ekonomisko darbību, un ka tāpēc to uzskata par uzņēmumu LESD 107. panta izpratnē. Lai noteiktu, vai Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar labvēlīgiem nosacījumiem vai tirgus nosacījumiem, Komisija pārbaudīja minētā aizdevuma procentu likmes atbilstību paziņojumā par atsauces likmi noteiktajai atsauces likmei, ko piemēro kā tirgus likmes aizstājēju.
(54)
Attiecībā uz datumu, kurš jāņem vērā, salīdzinot minētā aizdevuma procentu likmi ar atsauces procentu likmi, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu jau izteica savu viedokli, ka šim datumam jābūt tā juridiski saistošā tiesību akta datumam, saskaņā ar kuru tika piešķirts aizdevums, t. i., 2009. gada 30. aprīlim (diena, kad starp Osinek un ČSA tika noslēgts aizdevuma līgums).
(55)
Čehija apgalvo, ka tajā laikā ČSA vēl bija piekļuve privāto banku sniegtajam ārējam finansējumam un ka par grūtībās nonākušu uzņēmumu ČSA kļuva tikai 2009. gada augustā. 2009. gada sākumā ČSA kredītspēja atbilda reitinga B kategorijai.
(56)
Lai pārbaudītu Čehijas apgalvojumus, Komisija konsultējās ar vairākām privātajām bankām, kurām ir darījumu attiecības ar ČSA, par to, kāds 2009. gada pirmajos sešos mēnešos bija ČSA piešķirtais iekšējais reitings, kādas bija pārmaiņas ČSA iekšējos reitingos no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūlijam, kādi bija 2009. gada pirmajos sešos mēnešos ČSA piešķirto aizdevumu nosacījumi un kādas ir citas piezīmes par ČSA kredītspēju 2009. gada pirmajos sešos mēnešos. Trīs privātās bankas sniedza informāciju ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta šīs informācijas konfidencialitāte, ka to izmantos tikai Komisijas iekšējā vērtējuma vajadzībām un ka to neatklās nevienai trešajai personai, tostarp, ČSA un Čehijas iestādēm.
(57)
Lai gan visas šīs bankas atzina, ka ČSA finanšu stāvoklis pasliktinājās 2009. gada sākumā, 2009. gada 1. pusē ČSA tika piešķirti apgrozāmā kapitāla aizdevumi un kredītlīnijas. Kopumā iekšējais reitings, ko trīs privātās bankas piešķīra ČSA, atbilst B reitingam.
(58)
Komisija norāda, ka banku atbildes ir saskanīgas un drošas. Lai gan uzņēmējsabiedrības iekšējais reitings pasliktinājās, reitinga kritums nešķiet pietiekami nozīmīgs, lai attaisnotu lielākas riska rezerves piemērošanu.
(59)
Turklāt Komisija konstatēja, ka saskaņā ar lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīto un pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Čehija, 2008. gada septembrī UniCreditBank piešķīra ČSA vidēja termiņa (4 gadi) apgrozāmā kapitāla kredītu, kas nodrošināts ar lidojumu trenažieri, 200 miljonu CZK apmērā. 2009. gada 25. jūnijā, ņemot vērā to, ka bija vērojamas novirzes aizdevuma līgumā noteiktajos finanšu rādītājos, UniCreditBank palielināja ČSA aizdevuma riska rezervi no 160 bāzes punktiem (saskaņā ar vienošanos 2008. gada septembrī) līdz 325 bāzes punktiem virs viena mēneša PRIBOR (t. i., gada procentu likme 5,10 % apmērā 2009. gada 25. jūnijā). Komisija norāda, ka šī procentu likme, kura atspoguļoja neseno ČSA finanšu stāvokļa pasliktināšanos, ir zemāka nekā Osinek aizdevuma procentu likme (5,51 % gadā) un aptuveni atbilst atsauces likmei, kas piemērojama uzņēmējsabiedrībai ar B reitingu (ar augstu nodrošinājuma līmeni).
(60)
Ņemot vērā iepriekšminēto, iespējams secināt, ka kopumā ČSA bija piekļuve ārējam finansējumam laikā, kad tika piešķirts Osinek aizdevums, un ka ČSA kredītspēja 2009. gada 1. pusē atbilda B reitingam.
(61)
Nodrošinājums, kas tika izmantots aizdevuma garantēšanai, ietvēra Prāgas Ruzyně lidostā esošas ēkas, zemi, krājumus un rezerves daļas. Nodrošinājuma tirgus vērtību noteica neatkarīgi Čehijas eksperti, kas ir reģistrēti Čehijas Tieslietu ministrijas uzturētā Ekspertu institūtu reģistrā vai Zvērināto ekspertu centrālajā reģistrā un kam ir pieredze aktīvu novērtēšanā (18).
(62)
Komisija norāda, ka novērtējuma ziņojums par nodrošinājumam izmantoto F angāru (sk. 1. tabulu) ir datēts ar 2009. gada 1. jūniju, bet Osinek aizdevuma pirmā daļa tika izmaksāta 2009. gada 11. maijā. Čehijas iestādes ir iesniegušas YBN Consult2009. gada 6. maija paziņojumu, kas apstiprina izmantotā nodrošinājuma vērtību. Šāds paziņojums atbilst Osinek aizdevuma līguma 5.9.11. punktam, tad ja pilns novērtējuma ziņojums tiek iesniegts mēneša laikā pēc aizdevuma pirmās daļas izmaksas datuma. Komisija norāda, ka šis nosacījums tika izpildīts.
(63)
Turklāt Komisija ir veikusi iesniegto novērtējuma ziņojumu kritisku izvērtējumu. Saistībā ar novērtējumiem nav pamata bažām, jo nav konstatētas nepārprotamas kļūdas, ir izmantota apstiprināta metodoloģija un novērtējumi ir balstīti uz ticamiem pieņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šo novērtējuma ziņojumu rezultāti ir atbilstīgs tuvinājums to aktīvu reālistiskai tirgus cenai, kuri tika izmantoti kā nodrošinājums Osinek aizdevumam. Vienam nodrošinājuma veidam (rezerves daļām) vērtība tika noteikta, pamatojoties uz šo aktīvu neto bilances vērtību. Komisija uzskata, ka šī novērtējuma metode ir atbilstīga šim aktīvu veidam, ņemot vērā to, ka rezerves daļas ir viegli tirgojamas, un tāpēc to vērtībai būtu jāatbilst to sākotnējai iegādes vērtībai, no kuras atskaitīts uzkrātais nolietojums.
(64)
Aizdevuma līgumā bija paredzēts, ka faktiskā aizdevuma summa nedrīkst pārsniegt 90 % no nodrošinājuma vērtības, t. i., nodrošinājuma vērtībai jābūt vismaz vienādai ar 110 % no aizdevuma summas. Saskaņā ar iesniegto informāciju 2009. gada maijā, kad tika piešķirta aizdevuma pirmā daļa, sākotnējā 2009. gada 30. aprīļa aizdevuma līgumā noteiktā nodrošinājuma vērtība bija vismaz [110-117] %, 2009. gada jūlijā, kad tika piešķirta aizdevuma otrā daļa, - vismaz [120-132] % un 2009. gada septembrī, kad tika piešķirta aizdevuma trešā daļa, - vismaz [128-141] %. Turklāt ar vairākiem Osinek aizdevuma līguma papildinājumiem (sk. 8. apsvērumu) tika pievienoti papildu nodrošinājuma aktīvi, bet daži aktīvi tika atbrīvoti.
4. tabula
Pārskats par nodrošinājumu dažādos Osinek aizdevuma periodos
Pārmaiņu datums
Izmaksātā summa
(miljonos CZK)
Nodrošinājuma vērtība (miljonos CZK)
Nodrošinājuma % līmenis
2009. gada 11. maijs
800
[880-935]
[110-117] %
2009. gada 23. jūlijs
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
2009. gada 30. jūlijs
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
2009. gada 22. septembris
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
2009. gada 24. septembris
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
2009. gada 9. decembris
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
2010. gada 25. janvāris
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Paziņojumā par atsauces likmi tiek pieņemts, ka augsts nodrošinājuma līmenis nozīmē, ka saistību nenokārtošanas gadījumā zaudējumi būs mazāki par vai vienādi ar 30 %, un tas atbilst nodrošinājumam, kura vērtība ir vismaz 70 % no aizdevuma summas. Komisija norāda, ka aizdevuma nodrošinājuma līmenis ir būtiski augstāks un ka tas rada nozīmīgu drošības rezervi attiecībā uz iespējamām nodrošinājuma vērtības aplēšu novirzēm.
(66)
Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi tajā laikā atbilstīgajai procentu likmei vajadzēja būt 5,16 % gadā (bāzes likme 2,96 % apmērā + 220 bāzes punkti = 5,16 % gadā). Saskaņā ar privāto banku apstiprinājumu rezerve 220 bāzes punktu apmērā atspoguļo B reitingu un iepriekš aprakstīto augsto nodrošinājuma līmeni.
(67)
Šī likme ir zemāka nekā Osinek aizdevumam piemērotā procentu likme (3 mēnešu PRIBOR (19) + 300 bāzes punkti), kas 2009. gada 30. aprīlī bija 5,51 % gadā.
(68)
Analīze, kas veikta saistībā ar piemēroto likmi (trīs mēnešu PRIBOR plus 300 bāzes punkti) un atsauces likmi, kam pieskaitīta 220 bāzes punktu rezerve, parāda, ka šīs likmes ir salīdzināmas bāzes metodoloģijas ziņā, kā arī piemēroto likmju, tostarp attiecīgās riska rezerves, kopējā līmeņa ziņā.
(69)
PRIBOR ir procentu likmju atsauces vērtība starpbanku noguldījumu tirgū, un to Čehijas centrālās bankas un Čehijas forex kluba (Čehijas Republikas Finanšu tirgu asociācijas - A.C.I.) vajadzībām aprēķina (nosaka) aprēķinu iestāde, pamatojoties uz atsauces banku kotētajām noguldījumu pārdošanas (t. i., piedāvājumu) likmēm (20).
(70)
Osinek aizdevuma likmes pamatā ir PRIBOR, kas aprēķināts 3 mēnešu termiņam. Atsauces likmes pamatā ir naudas tirgus 1 gada likmes. Tomēr Komisija sev patur tiesības izmantot īsākus vai garākus termiņus, kas pielāgoti konkrētiem gadījumiem.
(71)
Analīze, kas veikta attiecībā uz divu likmju attīstību Osinek aizdevuma darbības laikā (no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada jūnijam), parāda, ka šīs divas likmes tiešām ir salīdzināmas. Periodā no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada jūnijam vidējās likmes (21) ir gandrīz tādas pašas (PRIBOR 4,77 % apmērā + 300 bāzes punkti; atsauces likme 4,79 % apmērā, t. sk. riska rezerve 220 bāzes punktu apmērā). Nelielo atšķirību 2 bāzes punktu robežās rada atšķirīga korekciju metode. PRIBOR tiek koriģēts katru dienu; atsauces likme tiek koriģēta tikai ik pēc dažiem mēnešiem.
(72)
Ievērojot šo informāciju, piemēroto procentu likmi var pieņemt par atbilstīgu tirgus likmes aizstājēju. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi pasākums ir saskanīgs ar tirgu, un tāpēc tas neietver ekonomiskās priekšrocības ČSA.
(73)
Visbeidzot, Komisija norāda, ka kreditoram veiktie ČSA procentu maksājumi tika izpildīti atbilstīgi Osinek aizdevuma līguma noteikumiem (22).
6.3. Selektivitāte
(74)
LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, tam jānodrošina priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai. Saistībā ar šo lietu Komisija norāda, ka Osinek aizdevums tika piešķirts tikai ČSA. Tādējādi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē tas ir selektīvs.
6.4. Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību
(75)
Attiecībā uz kumulatīvajiem valsts atbalsta kritērijiem šajā lietā izmeklējamā pasākuma ietekme uz tirdzniecību ES iekšienē un konkurences kropļošana ir neapstrīdama, un to neapstrīdēja pat Čehijas iestādes. ČSA konkurē ar citām Eiropas Savienības aviokompānijām, jo īpaši kopš 1993. gada 1. janvāra, kad spēkā stājās trešais gaisa transporta liberalizācijas posms (t. s. “trešā pakete”). Minētie pasākumi ļāva ČSA turpināt darbību, un ČSA atšķirībā no citiem konkurentiem nebija jāsaskaras ar sekām, ko parastos apstākļos rada slikti finanšu rezultāti.
6.5. Secinājums
(76)
Ņemot vērā iepriekšminēto informāciju, Komisija uzskata, ka pasākums neietver valsts atbalstu ČSA, jo Osinek aizdevums tika piešķirts ar nosacījumiem, kādus būtu noteicis tirgus ekonomikas ieguldītājs. Konkrēti, Osinek aizdevuma procentu likme ir atbilstīga atsauces likmei, kas noteikta saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, ņemot vērā, ka aizdevuma piešķiršanas laikā saskaņā ar privāto banku apstiprinājumu ČSA bija B reitings, un aizdevuma nodrošinājums visu laiku nozīmīgi pārsniedza 70 % no aizdevuma summas, kas paredzēta paziņojumā par atsauces likmi.
7. ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU
(77)
Komisija tomēr arī analizēja, vai gadījumā, ja tiktu uzskatīts, ka aizdevums ietver valsts atbalstu, pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz pagaidu shēmu.
(78)
Osinek aizdevums tika piešķirts 2009. gadā. Tāpēc pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmuma piekļuvi ārējam finansējumam laikā, kad kredītu tirgu parastā darbība ir nozīmīgi traucēta finanšu krīzes dēļ un kad finanšu krīze (kredītresursu trūkums) skar plašāku ekonomiku un rada nozīmīgus dalībvalstu ekonomikas traucējumus.
(79)
Komisija 2008. gada 17. decembrī pievērsās krīzes risināšanai, pieņemot pagaidu shēmu. Tajā Komisija atzina “pašreizējās finanšu krīzes smagumu un tās ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību kopumā”. Komisija arī secināja, ka “ierobežotā laika posmā atsevišķi valsts atbalsta veidi ir pamatoti, lai risinātu šīs problēmas, un ka tos var atzīt par saderīgiem ar kopējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu”.
7.1. Atbilstība pagaidu shēmas 4.4.2. iedaļai
(80)
Pasākums jāvērtē saskaņā ar pagaidu shēmas 4.4.2. iedaļu (“Atbalsts procentu likmju subsīdiju veidā”).
(81)
Saskaņā ar pagaidu shēmu piemērotajai procentu likmei jābūt vismaz vienādai ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts paziņojumā par atsauces likmi.
(82)
Čehijā diennakts likme 2009. gada 30. aprīlī bija 1,45 % (23). Starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam bija 68 bāzes punkti.
(83)
Kredītriska prēmija, kas atbilst saņēmēja riska profilam, bija 220 bāzes punkti. Šīs prēmijas pamatā ir B reitings (sk. 57. apsvērumu) un augsts nodrošinājuma līmenis, ņemot vērā piedāvāto nodrošinājumu (sk. 64. un 65. apsvērumu).
(84)
Saskaņā ar pagaidu shēmu minimālajai likmei tāpēc vajadzētu būt 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Faktiskā Osinek aizdevuma likme bija 5,51 %. Tā rezultātā Osinek aizdevums tika piešķirts par augstāku likmi nekā minimālā saskaņā ar pagaidu shēmu atļautā likme.
(85)
Turklāt pagaidu shēmas 4.4. iedaļā noteikts, ka, lai aizdevumu uzskatītu par saderīgu atbalstu, tam jāatbilst diviem papildu nosacījumiem:
(86)
Pirmkārt, līgumam jābūt noslēgtam vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim. Samazinātās procentu likmes var piemērot procentu maksājumiem līdz 2012. gada 31. decembrim.
(87)
Osinek aizdevuma līgums tika noslēgts 2009. gada 30. aprīlī. Aizdevums bija jāatmaksā vienā maksājumā 2010. gada 30. novembrī. Tāpēc aizdevuma līgums atbilst pirmajam nosacījumam.
(88)
Otrkārt, labuma guvējs nedrīkstēja būt nonācis grūtībās 2008. gada 1. jūlijā.
(89)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. punktā konstatēts, ka ES jēdzienam “grūtībās nonācis uzņēmums” nav definīcijas, un papildus minēts, ka Komisija uzskata uzņēmumu par nonākušu grūtībās, ja tas no saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuri bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību.
(90)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta b) apakšpunktā paskaidrots, ka uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu tad, ja vismaz dažiem uzņēmuma locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādu, ja vairāk nekā puse no tā statūtkapitāla ir zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos.
(91)
ČSA statūtkapitāls 2008. gadā bija 2 735 miljoni CZK. Pamatojoties uz CAS standartu, uzņēmējsabiedrības pamatkapitāls tajā pašā gadā samazinājās līdz 101 miljonam CZK.
5. tabula
Pamatkapitāls un statūtkapitāls 2007. un 2008. gadā (tūkstošos CZK)
Avots: ČSA sniegtie finanšu pārskati.
2007
6.2007.
7.2007.
8.2007.
9.2007.
10.2007.
11.2007.
12.2007.
Pamatkapitāls
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1.2008.
2.2008.
3.2008.
4.2008.
5.2008.
6.2008.
Pamatkapitāls
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7.2008.
8.2008.
9.2008.
10.2008.
11.2008.
12.2008.
Pamatkapitāls
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Lai gan 2008. gada 1. jūlijā vairāk nekā puse no uzņēmējsabiedrības statūtkapitāla jau bija zudusi, otrais Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta nosacījums - ka vairāk nekā viena ceturtdaļa no statūtkapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos - nav izpildīts. Pamatkapitāls, kas tika zaudēts laika posmā no 2007. gada jūnija līdz 2008. gada jūlijam (CZK [31 570 000-34 875 000]), atbilst tikai [0,8-1,5] % no statūtkapitāla.
(93)
Turklāt Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu tad, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. Čehijas iestādes apstiprināja, ka uz ČSA nebija attiecināmas maksātnespējas procedūras saskaņā ar Čehijas maksātnespējas likuma 3. punktu.
(94)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu pat tad, ja nepastāv neviens no šo pamatnostādņu 10. punktā norādītajiem apstākļiem, uzņēmumu tomēr var uzskatīt par grūtībās esošu uzņēmumu, jo īpaši, ja ir novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazinājums, gatavās produkcijas krājumu palielinājums, papildu jauda, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu izmaksu pieaugums un aktīvu vērtības samazināšanās vai zudums.
(95)
Pārmaiņas ČSA finanšu rezultātos attiecīgā perioda laikā neparādīja skaidru negatīvu tendenci (sk. 3. tabulu). Uzņēmējsabiedrībai 2006. gada beigās bija zaudējumi, bet tā atguvās un 2007. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus. 2008. gada 1. ceturkšņa beigās uzņēmējsabiedrībai bija zaudējumi [800-880] miljonu CZK apmērā. Tomēr līdz 2. ceturkšņa beigām (2008. gada 30. jūnijam) situācija uzlabojās. Līdzīga tendence ir vērojama naudas plūsmai. Novērojuma periodā ČSA apgrozījums lēni samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tomēr nav iespējams secināt, ka apgrozījums būtu nozīmīgi samazinājies pirms līdz 2008. gada 30. jūnija.
(96)
Uzņēmējsabiedrības parāds tika samazināts laikā no 2008. gada marta līdz 2008. gada jūnijam un pēc tam nākamajos sešos mēnešos tika palielināts. Visbeidzot, novērojuma periodā aktīvu vērtība svārstījās, neuzrādot skaidru tendenci.
(97)
Tātad Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktā noteikto finanšu kritēriju tendence pirms 2008. gada 30. jūnija skaidri nenorāda uz visām parastajām pazīmēm, kādas ir grūtībās nonākušam uzņēmumam. Turklāt tajā laikā ČSA vēl joprojām bija piekļuve finansējumam, kā liecina fakts, ka uzņēmējsabiedrība 2008. gada septembrī spēja iegūt aizdevumu no privātas bankas (sk. 59. apsvērumu).
(98)
Komisija norāda, ka atbalstu, kas atbilst pagaidu shēmas 4.4. iedaļai, var piešķirt uzņēmumiem, kas 2008. gada 1. jūlijā nebija grūtībās, bet pēc tam globālās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ nonāca grūtībās. Tāpēc fakts, ka ČSA vēlāk kļuva par grūtībās nonākušu uzņēmumu, neietekmē atbilstību saskaņā ar pagaidu shēmu.
(99)
Tāpēc Komisija uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijāČSA nebija grūtībās nonācis uzņēmums un ka tāpēc uz ČSA bija attiecināma pagaidu shēma.
7.2. Secinājums
(100)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Osinek aizdevums atbilst visiem pagaidu shēmas 4.4. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem. Tāpēc, pat tad, ja Osinek aizdevums ietvertu valsts atbalstu, pasākums joprojām būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
8. SECINĀJUMS
(101)
Komisija secina, ka Osinek aizdevums neietver valsts atbalstu. Turklāt pat tad, ja Osinek aizdevums ietvertu valsts atbalstu, pasākums joprojām būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(102)
Šajā lēmumā nav aptverta Osinek aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana un tā kapitalizācija, kas notika 2010. gada 30. jūnijā. Šā pasākuma novērtējums tiks sniegts galīgajā lēmumā lietā SA.30908,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pasākums, kuru Čehija ir īstenojusi attiecībā uz České aerolinie, a.s. un kurš ir Osinek a.s. aizdevums 2,5 miljardu CZK apmērā, kas piešķirts saskaņā ar 2009. gada 30. aprīļa aizdevuma līgumu, nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, un pat tad, ja tas būtu šāds atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar šā līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.
Briselē, 2012. gada 21. martā