РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 165/2010 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1881/2006 за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните по отношение на афлатоксините
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на общностни процедури относно замърсителите в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2) се установяват максимално допустимите количества на афлатоксин B1 и на общото замърсяване с афлатоксини (афлатоксин B1 + G1 + B2 + G2) в редица хранителни продукти.
(2)
Необходимо е да се изменят максимално допустимите количества на афлатоксините в някои храни, за да се вземат предвид развитието на Codex Alimentarius и новата информация, която се съдържа в неотдавна обявени научни становища.
(3)
Codex Alimentarius установява равнище от 15 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми и шам фъстък, предназначени за последваща обработка, и равнище от 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък за непосредствена консумация (3).
(4)
Научният комитет за замърсителите в хранителната верига (Комитет CONTAM) на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие на 25 януари 2007 г. становище за потенциалното увеличаване на риска за здравето на потребителите, породено от възможното увеличаване на съществуващите максимално допустими количества за афлатоксини в бадеми, лешници и шам фъстък и в техните производни продукти (4). Комитетът CONTAM стигна до заключението, че промяната в максимално допустимите количества за общото замърсяване с афлатоксини от 4 до 8 или 10 μg/kg в бадеми, лешници и шам фъстък би имало незначително отражение върху оценките за експозицията чрез храната, за риска от рак и за изчислените граници на експозиция (ГЕ). Комитетът заключи също така, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо, тъй като афлатоксините са генотоксични и канцерогенни. Данните сочат, че общата експозиция на приемани с храната афлатоксини може да бъде намалена, като се ограничи броят на силно замърсените храни, които достигат до пазара, чрез по-ефикасно правоприлагане и намаляване на експозицията от хранителни източници, различни от бадеми, лешници и шам фъстък.
(5)
На 16 юни 2009 г. Комитетът CONTAM прие становище относно въздействието върху общественото здраве на увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък (5). Комитетът стигна до заключението, че въз основа на наличната през 2007 г. информация, увеличаването на максимално допустимото количество общо замърсяване с афлатоксини от 4 μg/kg на 10 μg/kg за черупчести плодове, различни от бадеми, лешници и шам фъстък, включително за бразилски орехи, няма да има неблагоприятни последици за общественото здраве. Като се имат предвид продължаващите понастоящем дискусии в комисията Codex Alimentarius по отношение на максимално допустимите количества на афлатоксини в бразилските орехи, целесъобразно е да се изравнят максимално допустимите количества за афлатоксини в бразилските орехи с определените от Codex количества за бадеми, лешници и шам фъстък.
(6)
Codex Alimentarius установи единствено общи максимално допустими количества за замърсяване с афлатоксини. Съответното максимално допустимо количество афлатоксин B1 бе определено чрез справка в използваната от ЕОБХ за оценка на експозицията база данни за наличие на афлатоксини в храната.
(7)
В становището на ЕОБХ относно афлатоксините се отбелязва, че маслодайните семена и техните производни продукти имат значителен принос за експозицията на афлатоксини на човека. Комитетът заключи, че експозицията на афлатоксини от всякакви източници следва да бъде толкова ниска, колкото е реално постижимо. Освен това от нотификациите, предавани чрез системата за бързо предупреждение за храните и фуражите (RASFF), е постъпила информация за високи равнища на афлатоксини в маслодайни семена като слънчогледови семена, семена от пъпеш и др. Във връзка с това се предлага да се определят максимално допустими количества за афлатоксини в маслодайни семена, различни от фъстъци, подобно на съществуващите максимално допустими количества за фъстъци. Тъй като обаче афлатоксините почти напълно се отстраняват при процеса на производство на рафинирани растителни масла, целесъобразно е да се предвиди изключение за маслодайните семена, в това число фъстъците, предназначени за смилане за рафинирано растително масло, и за рафинираното растително масло.
(8)
Беше установено максимално допустимо количество от 2 μg/kg за афлатоксин B1 и 4 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини за всички зърнени култури и всички техни производни продукти с изключение на царевица, предназначена за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека, за която е било определено максимално допустимо количество от 5 μg/kg за афлатоксин B1 и 10 μg/kg за общо замърсяване с афлатоксини. Неолющеният ориз по правило съдържа афлатоксини малко над максимално допустимите количества. След лющенето - процес, при който люспите се отстраняват, количеството на афлатоксините в белия олющен ориз е по-малко от максимално допустимите количества. Поради това е целесъобразно към ориза да се приложи същият подход, както онзи, който понастоящем се прилага по отношение на царевицата и да се определи по-високо максимално допустимо количество на афлатоксин B1 и по-високо равнище на общо замърсяване с афлатоксини за ориз, който е предназначен за сортиране или друга механична обработка преди консумация от човека или употреба като съставка в храни.
(9)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от черупчестите плодове. Според получени неотдавна научни данни обаче част от замърсяването с афлатоксин може да бъде локализирано в черупката на бразилските орехи. Поради това е целесъобразно да се измени бележката под линия в приложението, в която се определя процедурата, която трябва да бъде следвана при анализ на цели черупчести плодове, за да бъде взета под внимание тази скорошна научна информация.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 1881/2006 се изменя, както следва:
1.
Член 4 се заменя със следното:
„Член 4
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, черупчестите плодове, сушените плодове, ориза и царевицата
Фъстъци, други маслодайни семена, черупчести плодове, сушени плодове, ориз и царевица, които не са съобразени със съответните максимално допустими количества афлатоксини, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, могат да бъдат пускани на пазара, при условие че посочените храни:
а)
не са предназначени за пряка консумация от човека или за употреба като съставка в храни;
б)
отговарят на изискванията за съответните максимално допустими количества, посочени в точки 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 и 2.1.12 от приложението;
в)
са подложени на обработка, включваща сортиране или друга механична обработка, като след тази обработка максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 и 2.1.11 от приложението, не са надвишени и в резултат от тази обработка не се получават други вредни остатъци;
г)
са етикетирани по начин, който ясно показва тяхната употреба и носят обозначението „преди консумация от човека или употреба като съставка в храни продуктът подлежи на сортиране или на друга механична обработка, с цел намаляване на замърсяването с афлатоксини“. Обозначението трябва да бъде нанесено на етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н. или в оригиналния съпровождащ документ. Идентификационният код на пратката/партидата трябва да бъде незаличимо нанесен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от партидата и в оригиналния съпровождащ документ.“
2.
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Специфични разпоредби за фъстъците, другите маслодайни семена, техните производни продукти и за зърнените храни
На етикета на всяка отделна торба, кутия и т.н., както и в оригиналния съпровождащ документ, трябва да е ясно обозначена предвидената употреба. Съпровождащият документ трябва да бъде ясно свързан с пратката чрез посочване на идентификационния код на пратката, който е поставен на всяка отделна торба, кутия и т.н. от пратката. Освен това стопанската дейност на получателя на пратката, вписан в съпровождащия документ, трябва да бъде съвместима с предвидената употреба.
При липса на ясно обозначение, че предвидената им употреба не е за консумация от човека, максимално допустимите количества, посочени в точки 2.1.5 и 2.1.11 от приложението, се прилагат към всички фъстъци, други маслодайни семена и техните производни продукти и към зърнените храни, пуснати на пазара.
По отношение на направеното изключение за фъстъци и други маслодайни семена, предназначени за смилане и прилагането на максимално допустимите количества, посочени в точка 2.1.1 от приложението, изключението се отнася само за пратки, на чийто етикет ясно е отбелязана употребата, за която са предвидени, и на които е указано „продукт, предназначен за смилане за производство на рафинирано растително масло“. Обозначението се поставя на етикета на всеки отделен пакет, кутия и т.н., както и в придружаващ/ите документ/и. Крайното местоназначение трябва да бъде предприятието за смилане.“
3.
Приложението се изменя, както следва:
а)
подраздел 2.1 (Афлатоксини) се заменя с текста в приложението към настоящия регламент;
б)
бележка под линия 5 се заменя със следното:
„(5)
Максимално допустимите количества се отнасят за годните за консумация части от фъстъците и черупчестите плодове. Ако се анализират цели фъстъци и черупчести плодове, при изчисляването на съдържанието на афлатоксини се приема, че цялото количество от тях се намира в годната за консумация част, като се прави изключение само за бразилските орехи.“;
в)
добавят се следните бележки под линия:
„(40)
Маслодайни семена, попадащи под кодове по КН 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 и техни производни продукти под код КН 1208; семената от пъпеш попадат под код ex 1207 99.
(41)
Когато техни производни/преработени продукти са получени/преработени единствено или почти единствено от съответните черупчести плодове, максимално допустимите количества, определени за съответните черупчести плодове се прилагат също и за производните/преработените продукти. В другите случаи за производните/преработените продукти се прилагат член 2, параграф 1 и член 2, параграф 2.“
Член 2
Настоящият регламент не се прилага за кайсиеви ядки, слънчогледови семена, маслодайни семена, различни от фъстъци и преработени продукти от тях, които са пуснати на пазара преди датата на прилагане в съответствие с разпоредбите, приложими към посочената дата.
Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила на десетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от датата на влизането му в сила.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2010 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 165/2010
(2010. gada 26. februāris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, attiecībā uz aflatoksīniem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), noteikta aflatoksīna B1 un kopējā aflatoksīna (aflatoksīns B1 + G1 + B2 + G2) maksimāli pieļaujamā koncentrācija virknē pārtikas produktu.
(2)
Konkrētas aflatoksīnu maksimāli pieļaujamās koncentrācijas konkrētos pārtikas produktiem jāgroza, lai ņemtu vērā izmaiņas Pārtikas kodeksā un nesenā zinātniskā atzinumā sniegto informāciju.
(3)
Pārtikas kodeksā noteikta kopējā aflatoksīna koncentrācija 15 μg/kg mandelēm, lazdu riekstiem un pistācijām, kas paredzētas turpmākai pārstrādei, un kopējā aflatoksīna koncentrācija 10 μg/kg mandelēm, lazdu riekstiem un pistācijām, ka ir gatavas lietošanai uzturā (3).
(4)
Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, (CONTAM Panel) 2007. gada 25. janvārī pieņēma atzinumu par iespējamu riska palielināšanos patērētāju veselībai sakarā ar iespējamu pašreizējās aflatoksīnu maksimāli pieļaujamās koncentrācijas palielināšanu mandelēm, lazdu riekstiem un pistācijām, kā arī atvasinātiem produktiem (4). CONTAM Panel secināja, ka kopējā aflatoksīnu satura maksimāli pieļaujamās koncentrācijas palielināšana no 4 līdz 8 vai 10 μg/kg mandelēm, lazdu riekstiem un pistācijām tikai mazliet ietekmētu uztura iedarbības novērtējumu, risku saslimt ar vēzi un aprēķinātajiem iedarbības sliekšņiem (MOE). Minētā zinātnes ekspertu grupa turklāt konstatēja, ka aflatoksīnu iedarbībai no visiem avotiem jābūt tik mazai, cik vien iespējams panākt, jo aflatoksīni ir genotoksiski un kancerogēni. Dati liecina, ka kopējo aflatoksīnu uztura iedarbību varētu mazināt, ja tirgū nonāktu mazāk pārtikas produktu ar augstu piesārņojuma koncentrāciju, kas panākams, nodrošinot efektīvāku izpildi un samazinot citu pārtikas avotu iedarbību, kuri nav mandeles, lazdu rieksti un pistācijas.
(5)
CONTAM Panel2009. gada 16. jūnijā pieņēma paziņojumu par ietekmi uz sabiedrības veselību, palielinot kopējo aflatoksīna koncentrāciju no 4 μg/kg līdz 10 μg/kg koku riekstiem, izņemot mandeles, lazdu riekstus un pistācijas (5). Minētā zinātnes ekspertu grupa secināja, ka, pamatojoties uz 2007. gadā pieejamo informāciju, sabiedrības veselība netiktu nelabvēlīgi ietekmēta, palielinot kopējo aflatoksīnu koncentrāciju no 4 μg/kg līdz 10 μg/kg citiem koku riekstiem, tostarp Brazīlijas riekstiem. Ņemot vērā pašreizējās diskusijas, kas saistītas ar Pārtikas kodeksu, par aflatoksīnu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju Brazīlijas riekstos, ir lietderīgi saskaņot aflatoksīnu koncentrāciju Brazīlijas riekstos ar kodeksā noteikto koncentrāciju mandelēm, lazdu riekstiem un pistācijām.
(6)
Pārtikas kodeksā noteikta tikai maksimāli pieļaujamā kopējā aflatoksīna koncentrācija. Atbilstošā aflatoksīna B1 koncentrācija tika noteikta, izmantojot datu bāzi attiecībā uz aflatoksīnu klātbūtni pārtikas produktos, kuru EFSA izmantoja iedarbības novērtējumā.
(7)
EFSA sniegtajā atzinumā par aflatoksīniem ir konstatēts, ka eļļas augu sēklas un atvasinātie produkti izraisa ievērojamu aflatoksīnu iedarbību uz cilvēka organismu. EFSA secināja, ka aflatoksīnu iedarbībai no visiem avotiem jābūt tik mazai, cik vien iespējams panākt. Turklāt paziņojumos ātrās brīdināšanas sistēmai pārtikas un barības jomā (RASFF) norādīta augsta aflatoksīnu koncentrācija tādās eļļas augu sēklās kā saulespuķu sēklās, meloņu sēklās u. c. Tāpēc tiek ierosināts atbilstīgi zemesriekstiem noteiktajai maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai noteikt arī maksimāli pieļaujamo koncentrāciju eļļas augu sēklām, izņemot zemesriekstus. Tomēr ir lietderīgi noteikt izņēmumu attiecībā uz eļļas augu sēklām, tostarp zemesriekstiem, ko paredzēts smalcināt, lai ražotu rafinētu augu eļļu un rafinētu augu eļļu, jo aflatoksīni tiek gandrīz pilnībā atdalīti rafinētas augu eļļas ražošanas procesā.
(8)
Maksimāli pieļaujamā aflatoksīna B1 koncentrācija 2 μg/kg un maksimāli pieļaujamā kopējā aflatoksīna koncentrācija 4 μg/kg ir noteikta visiem graudiem un visiem no graudiem atvasinātajiem produktiem, izņemot kukurūzu, ko pirms lietošanas pārtikā paredzēts šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt un kam maksimāli pieļaujamā aflatoksīnam B1 koncentrācija ir noteikta 5 μg/kg un maksimāli pieļaujamā kopējā aflatoksīna koncentrācija 10 μg/kg. Nelobītiem rīsiem aflatoksīnu koncentrācija regulāri mazliet pārsniedz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju. Pēc malšanas, kurā tiek atdalītas sēnalas, baltajiem slīpētajiem rīsiem aflatoksīnu koncentrācija ir mazāka nekā maksimāli pieļaujamā koncentrācija. Tādēļ ir lietderīgi arī rīsiem piemērot tādu pašu pieeju kā kukurūzai un noteikt maksimāli pieļaujamo aflatoksīna B1 un kopējā aflatoksīna koncentrāciju rīsiem, ko, pirms lieto pārtikā vai izmanto pārtikas produktos kā sastāvdaļu, paredzēts šķirot vai citādi fizikāli apstrādāt.
(9)
Maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecas uz koku riekstu ēdamo daļu. Tomēr neseni pētījumu dati liecina, ka daļa aflatoksīna piesārņojuma var būt uz Brazīlijas riekstu čaumalas. Tādēļ, lai ņemtu vērā šo jaunāko zinātnisko informāciju, ir lietderīgi pielikumā grozīt zemsvītras piezīmi, kurā norādīta procedūra, kas jāveic gadījumos, ja koku riekstiem čaumalās tiek izdarīta analīze.
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1881/2006 groza šādi.
1.
Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“4. pants
Īpaši noteikumi zemesriekstiem, citām eļļas augu sēklām, koku riekstiem, žāvētiem augļiem, rīsiem un kukurūzai
Zemesriekstus, citas eļļas augu sēklas, koku riekstus, žāvētus augļus, rīsus un kukurūzu, kas neatbilst attiecīgajai maksimāli pieļaujamajai aflatoksīnu koncentrācijai, kas noteikta pielikuma 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. un 2.1.11. punktā, var laist tirgū ar nosacījumu, ka šie pārtikas produkti:
a)
nav paredzēti tiešai lietošanai uzturā vai izmantošanai pārtikas produktos par sastāvdaļu;
b)
atbilst attiecīgajai maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai, kas noteikta pielikuma 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. un 2.1.12. punktā;
c)
tiek apstrādāti, veicot šķirošanu vai citu fizisku apstrādi, un pēc tās nav pārsniegta pielikuma 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. un 2.1.11. punktā noteiktā maksimāli pieļaujamā koncentrācija, un šīs apstrādes dēļ nerodas citas kaitīgas atliekas;
d)
ir marķēti, skaidri norādot lietojumu, un ir ar norādi, ka “pirms lieto uzturā vai izmanto pārtikas produktos kā sastāvdaļu, produktus šķiro vai citādi fizikāli apstrādā, lai mazinātu piesārņojumu ar aflatoksīnu”. Norāde ir uz katra atsevišķa maisa, kastes utt. un uz pavaddokumenta oriģināla. Sūtījuma/partijas identifikācijas kods ir neizdzēšami marķēts uz katra sūtījumā iekļautā atsevišķā maisa, kastes utt. un pavaddokumenta oriģināla.”
2.
Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“5. pants
Īpaši noteikumi par zemesriekstiem, citām eļļas augu sēklām, to atvasinātajiem produktiem un graudiem
Uz katra atsevišķā maisa, kastes utt. etiķetes un uz pavaddokumenta oriģināla jābūt skaidrai norādei par paredzamo lietojumu. Pavaddokumentam jābūt skaidri saistītam ar sūtījumu, norādot sūtījuma identifikācijas kodu, kas ir uz sūtījuma katra atsevišķā maisa, kastes utt. Turklāt sūtījuma saņēmēja uzņēmējdarbībai, kas norādīta pavaddokumentā, jāsader ar paredzēto izlietojumu.
Ja nav skaidras norādes, ka visu tirgū laisto zemesriekstu, citu eļļas augu sēklu, no tiem atvasināto produktu un graudu paredzētais izlietojums nav lietošana uzturā, tiem piemēro pielikuma 2.1.5. un 2.1.11. punktā noteikto maksimāli pieļaujamo koncentrāciju.
Izņēmumu attiecībā uz zemesriekstiem un citām eļļas augu sēklām, kuras paredzēts smalcināt, un pielikuma 2.1.1. punktā noteikto maksimāli pieļaujamo koncentrāciju piemēro tikai sūtījumiem, uz kuriem ir skaidrs marķējums attiecībā uz minēto produktu paredzamo lietojumu un norāde “produkts tiks smalcināts rafinētas augu eļļas ražošanai”. Norāde ir uz katra atsevišķa maisa, kastes utt. un uz pavaddokumenta (-iem). Galamērķim jābūt smalcināšanas ražotnei.”
3.
Pielikumu groza šādi:
a)
pielikuma 2.1. apakšsadaļu (Aflatoksīni) aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu;
b)
pielikuma 5. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:
“(5)
Maksimāli pieļaujamā koncentrācija attiecas uz zemesriekstu un koku riekstu ēdamo daļu. Ja zemesriekstiem un koku riekstiem čaumalās izdara analīzes, aprēķinot aflatoksīna saturu, uzskata, ka viss piesārņojums ir ēdamajā daļā, izņemot Brazīlijas riekstus.”;
c)
pievieno šādas zemsvītras piezīmes.
“(40)
Eļļas augu sēklas, uz kurām attiecas KN kodi 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207, un atvasinātie produkti ar KN kodu 1208; meloņu sēklas, uz kurām attiecas kods ex 1207 99.
(41)
Ja atvasinātie/pārstrādātie produkti ir atvasināti/iegūti pārstrādē tikai vai gandrīz tikai no attiecīgajiem koku riekstiem, maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, kas noteikta attiecīgajiem koku riekstiem, piemēro arī minētajiem atvasinātajiem/pārstrādātajiem produktiem. Citos gadījumos 2. panta 1. punktu un 2. panta 2. punktu piemēro atvasinātajiem/pārstrādātajiem produktiem.”
2. pants
Šo regulu nepiemēro aprikožu kodoliem, eļļas augu sēklām, izņemot zemesriekstus, un to pārstrādes produktiem, kuri laisti tirgū dienā pirms piemērošanas dienas saskaņā ar attiecīgajā dienā piemērojamajiem noteikumiem.
Pārtikas apritē iesaistītajam tirgus dalībniekam ir jāpierāda, kad produkti ir laisti tirgū.
3. pants
Šī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no spēkā stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 26. februārī