РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 22. marts),
ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
(2012/163/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 13. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu (turpmāk “attiecīgais ražojums”) importu Savienībā.
(2)
Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu.
(3)
Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts EiFi (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kas tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(4)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus, lietotājus, kurus tas skar, un Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(5)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
1.2.1. Indijas ražotāju eksportētāju atlase
(6)
Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu.
(7)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, ražotāji eksportētāji Indijā tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savu eksportu un pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, par precīzu to darbību saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu un visu ar tiem saistīto attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iesaistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus laika posmā no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”).
(8)
Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieprasīto informāciju sniedza un iekļaušanai izlasē piekrita pavisam pieci Indijas ražotāji eksportētāji, tostarp saistītu uzņēmumu grupa. Šie uzņēmumi, kuri sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Salīdzinot Eurostat importa datus un to attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja pieci uzņēmumi, kuri sadarbojās, tika atklāts, ka Indijas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis ir tuvu 100 %. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza šie pieci ražotāji eksportētāji.
(9)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlase tika veidota, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, ko noteiktajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt. Balstoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no trim ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību. Saskaņā ar atlasē iegūto informāciju izraudzītie uzņēmumi vai grupas IP saražoja 99 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tāpēc tika uzskatīts, ka šāda izlase ļautu ierobežot izmeklēšanu, attiecinot to vienīgi uz pienācīgu skaitu ražotāju eksportētāju, ko noteiktajā laikā varētu paspēt pārbaudīt, vienlaikus nodrošinot augstu reprezentativitāti.
1.2.2. Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atlase
(10)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu par atlasi notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un Indijas iestādēm. Uz iekļaušanu izlasē uzstāja arī divi neatlasītie ražotāji eksportētāji. Tomēr, ņemot vērā ierosinātās 8. apsvērumā minētās izlases reprezentativitāti, tika secināts, ka izlase nav jāmaina vai jāpaplašina.
1.2.3. Izlasē neiekļauto uzņēmumu individuāla pārbaude
(11)
Divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas netika atlasīti, pieprasīja individuālu pārbaudi un noteiktajā termiņā atbildēja uz antidempinga anketas jautājumiem.
(12)
Tika secināts, ka šī antidempinga procedūra turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ būtu jāizbeidz, tāpēc individuālās pārbaudes pieprasījumi netika izskatīti.
1.2.4. Savienības ražotāju atlase
(13)
Ņemot vērā Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu kaitējuma noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(14)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Izlasē ietilpa pieci uzņēmumi no 15 Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, atlasīti pēc pārdošanas apjoma, lieluma un ģeogrāfiskās atrašanās vietas Savienībā. Izmeklēšanas periodā tie pārstāvēja 37 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret ierosināto piecu uzņēmumu izlasi.
(15)
Viens no pieciem atlasītajiem Savienības ražotājiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Pārējie četri atlasītie uzņēmumi izmeklēšanas periodā pārstāvēja 31 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā. Tādējādi izlase bija uzskatāma par Savienības ražošanas nozares reprezentatīvu izlasi.
1.2.5. Nesaistīto importētāju atlase
(16)
Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā divi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā pieteikušos importētāju nelielo skaitu, tika nolemts atlasi neveikt.
1.3. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(17)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas tika nosūtītas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem Savienībā, kuri sadarbojās, un visiem lietotājiem, par ko bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.
(18)
Tika saņemtas atbildes no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem. Neviens importētājs un neviens lietotājs uz anketas jautājumiem neatbildēja.
(19)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses.
(20)
Kāda persona norādīja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem ir uzstādījis pārāk daudz konfidencialitātes prasību un nav iesniedzis pietiekami saprotamu savu atbilžu uz anketas jautājumiem publiski pieejamo versiju. Tādēļ šā uzņēmuma sniegtā informācija nebūtu jāņem vērā, un tas būtu jāuzskata par personu, kas izmeklēšanā nesadarbojās.
(21)
Tomēr šā ražotāja eksportētāja atbilžu nekonfidenciālā versija, kas ietver sākotnējo atbildi un papildinātu versiju atbilstīgi vēstulei par trūkstošo informāciju, ir vēlreiz novērtēta un atzīta par pietiekami pilnīgu, lai to varētu uzskatīt par saprotamu publiski pieejamo versiju. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(22)
Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās.
Ražotāji Savienībā:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itālija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francija.
Ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Izmeklēšanas periods
(23)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam. Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(24)
Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas (NTSS), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2.2. Līdzīgais ražojums
(25)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, Indijā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam, kā arī ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Normālā vērtība
(26)
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai atlasītie Indijas ražotāji eksportētāji līdzīgo ražojumu neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū pārdevuši reprezentatīvā apjomā, proti, vai šādas pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bijis vismaz 5 % no viņu pārdotā kopējā apjoma eksportam uz Savienību.
(27)
Tika konstatēts, ka vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs. Normālā vērtība attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju bija jānosaka, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 3. punktu.
3.1.1. Atlasītie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū
(28)
Pēc tam attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, Komisija noteica tos ražojuma veidus, ko ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un kas bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.
(29)
Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopējā apjoma.
(30)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka attiecīgo uzņēmumu veiktā pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(31)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem šā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bija rentabla.
(32)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.
(33)
Ražojuma veidiem, kas iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, normālā vērtība bija jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tālab vidējām izmaksām, kas eksportētājam radušās, izmeklēšanas periodā ražojot katru ražojuma veidu, pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un samērīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot katra ražojuma veida pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas vidējo svērto vērtību, attiecīgajam ražotājam eksportētājam pārdodot ražojumus parastā tirdzniecības apritē.
3.1.2. Atlasītais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kam kopumā nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū
(34)
Ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un kam nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kuras uzņēmumam radušās, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un saprātīgu peļņas normu katram ražojuma veidam izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot katra ražojuma veida pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, ražotājam eksportētājam pārdodot ražojumus parastā tirdzniecības apritē.
3.2. Eksporta cena
(35)
Eksporta pārdošanas cenas noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu.
3.3. Salīdzinājums
(36)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja EXW līmenī.
(37)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(38)
Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika izdarītas korekcijas saistībā ar transporta izmaksām, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, rēķinā neminētām atlaidēm un komisijas maksām.
3.4. Dempinga starpības
3.4.1. Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(39)
Atlasītajiem uzņēmumiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra uz Savienību eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.
(40)
Saskaņā ar šo metodiku dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Tomēr jānorāda, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību.
(42)
Analizējot Komisijas informācijas izpaušanas dokumentu, sūdzības iesniedzējs aprēķināja, ka starpība starp normālo vērtību atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas nodarbojās ar dempingu, un uzņēmumu, kuram dempings netika konstatēts, ir 25 %. Sūdzības iesniedzējs uzskatīja, ka tirgū, kur pastāv konkurence, nevar būt šādas starpības un ka tā NTSS ražošanas nozarei nav reāla. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, iepirka nerūsējošā tērauda metāllūžņus no saistītiem uzņēmumiem Savienībā un ka tādēļ šā izejmateriāla iepirkuma cenas nav uzticams rādītājs, nosakot ražošanas izmaksas.
(43)
Normālā vērtība eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts, tika balstīta uz tā ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, un tā ir zemāka nekā pārējiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka šis uzņēmums pats ražo nerūsējošo tēraudu no nerūsējošā tērauda metāllūžņiem un tādējādi ir pilnīgi integrēts un gūst labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, kamēr pārējie minētie uzņēmumi pērk nerūsējošā tērauda stieples, kas ir galvenais izejmateriāls NTSS ražošanā, atklātā tirgū, tostarp arī no eksportētāja, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts.
(44)
Normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kas nodarbojās ar dempingu, tika noteikta galvenokārt pēc katra ražojuma veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū. Indijas iekšzemes tirgū konkurence ir neliela, un eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram dempings netika konstatēts, IP iekšzemes tirgū pārdeva tikai nereprezentatīvus daudzumus.
(45)
Par nerūsējošā tērauda metāllūžņu iepirkšanu, ko veica ražotājs eksportētājs, kuram dempings netika konstatēts, izmeklēšanā atklājās, ka šis uzņēmums ieguva metāllūžņus gan no saistītiem, gan nesaistītiem piegādātājiem - no pēdējiem tika iegādāti vairāk nekā 70 % visa materiāla. Iepirkuma cenu līmeņi abiem iegādes veidiem bija salīdzināmi, arī ņemot vērā metāllūžņu tērauda kategoriju.
(46)
Tādējādi normālās vērtības noteikšana atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tiek apstiprināta un sūdzības iesniedzēja argumenti tiek noraidīti.
3.4.2. Pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(47)
Vidējo svērto dempinga starpību neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu, pamatojoties uz tām starpībām, kuras tika noteiktas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri bija īstenojuši dempingu. Tādējādi dempinga starpība izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika noteikta 24,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(48)
Viens Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pēc paziņojuma par Komisijas nodomu izbeigt procedūru apgalvoja, ka tā individuālās pārbaudes pieprasījums būtu jāpieņem, jo paziņotā dempinga starpība neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatspoguļo tā stāvokli.
(49)
Komisija neizskatīja individuālās pārbaudes pieprasījumu, jo procedūras izbeigšanas gadījumā dempinga starpības noteikšana vairs nav vajadzīga.
3.4.3. Ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās
(50)
Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbības līmeni. Tika salīdzināti eksporta kopējie apjomi, kurus atbildēs uz anketas jautājumiem bija norādījuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ar importa kopējo apjomu, kurš iegūts no Eurostat statistikas. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis ir 97 %. Tādējādi tika uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts. Tāpēc tika uzskatīts par piemērotu ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteikt dempinga starpību, kas atbilst atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, noteiktajai vidējai dempinga starpībai. Pieejamā informācija liecina, ka Indijas ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, vidējās eksporta cenas izmeklēšanas periodā atbilda to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenām. Turklāt nekas neliecina par atšķirīgām normālajām vērtībām ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās.
(51)
Tādējādi valsts mēroga dempinga līmenis tika noteikts 24,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
4.1. Ražošana Savienībā
(52)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(53)
Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā Savienībā bija apmēram 52 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kuri pieteicās, kā arī to ražotāju aplēstais ražošanas apjoms, kuri procedūrā neatsaucās.
(54)
Kā norādīts 13. apsvērumā, Savienības ražotāju izmeklēšanā tika izmantota atlase. No 15 Savienības ražotājiem, kas sniedza informāciju pirms procedūras sākšanas, tika atlasīti pieci uzņēmumi. Pēc tam, kā paskaidrots 15. apsvērumā, viens uzņēmums nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Pārējie atlasītie uzņēmumi, kas sadarbojās, pārstāvēja apmēram 32 % no kopējā lēstā ražošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā, un tika uzskatīts, ka tā ir Savienības ražošanas nozares reprezentatīva izlase.
4.2. Savienības ražošanas nozare
(55)
Tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido visi zināmie Savienības ražotāji, kas minēti 52. apsvērumā, un tie turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
5. KAITĒJUMS
5.1. Iepriekšējas piezīmes
(56)
Lai novērtētu būtiskos kaitējuma faktorus, tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika, sūdzībā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(57)
Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums ir izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā.
(58)
Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem mikroekonomikas rādītājiem kā darījumu cenas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un algas ir izmantoti atlasīto Savienības ražotāju dati.
(59)
Četri atlasītie Savienības ražotāji tika iekļauti izlasē arī 2012. gada 7. janvārī pabeigtajā termiņbeigu pārskatīšanā, kas attiecās uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Ķīnas un Taivānas izcelsmes NTSS importam (4). Minētajā pārskatīšanā izlasē tika iekļauts vēl viens uzņēmums, kurš netika atlasīts šajā izmeklēšanā. Ņemot vērā, ka kaitējuma analīzes periods pārklājas ar termiņbeigu pārskatīšanas periodu, dati par 2008. un 2009. gadu ir identiski, izņemot šo vienu uzņēmumu. Publiskojot skaitļus par 2008. un 2009. gadu, būtu iespējams izsecināt skaitļus par to uzņēmumu, kurš šajā izmeklēšanā netika iekļauts izlasē. Tādēļ tādi mikrorādītāji kā krājumi, algas, ieguldījumi, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un rentabilitāte tika indeksēti.
5.2. Patēriņš Savienībā
(60)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā, kas norādīts sūdzībā un pārbaudīts salīdzinājumā ar atbildēm uz anketas jautājumiem un no atlasītajiem ražotājiem iegūtajiem pārbaudītajiem datiem. Turklāt tika ņemts vērā arī importa apjoms attiecīgajā periodā saskaņā ar Eurostat datiem.
(61)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
1. tabula
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā (tonnas)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indekss (2008. gads = 100)
100
84
101
109
Avots: Eurostat dati, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(62)
Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš ES tirgū palielinājās par 9 %. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš strauji saruka par 16 %, iespējams, sakarā ar ekonomikas krīzes vispārējo negatīvo ietekmi uz tirgu, taču pēc tam no 2009. līdz 2010. gadam tas atkal pieauga par 21 % un no 2010. gada līdz IP - vēl par 7 %.
5.3. Imports no Indijas
(63)
Imports no Indijas Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi.
2. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no Indijas (tonnas)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indekss (2008. gads = 100)
100
130
151
165
Tirgus daļa
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
155
149
152
Avots: Eurostat dati un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(64)
Imports no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās - par 65 %. Šis pieaugums bija visizteiktākais no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports palielinājās par 30 %, bet patēriņš saruka par 16 %. Gadskārtējā salīdzinājumā Indijas imports turpināja pieaugt gan 2010. gadā (+16 %), gan izmeklēšanas periodā (+10 %).
5.4. Importa cenas un to samazinājums
3. tabula
2008
2009
2010
IP
Vidējā importa cena EUR par tonnu
3 531
2 774
2 994
3 216
Indekss (2008. gads = 100)
100
79
85
91
Avots: Eurostat dati un atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(65)
Kopumā vidējās importa cenas no Indijas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Tas izskaidro Indijas tirgus daļas pieaugumu no 12,1 % līdz 18,3 % tajā pašā laika posmā. Lielākais pieaugums notika laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad Indijas eksportētāji palielināja savu tirgus daļu par vairāk nekā 6 procentpunktiem.
(66)
Lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar importa no Indijas atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.
(67)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā, salīdzinājums liecināja par cenu samazinājumu no 3 % līdz 13 %. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka vislielākā cenu samazinājuma starpība bija tam Indijas ražotājam eksportētājam, kuram dempings netika konstatēts.
5.5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(68)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi pārbaudāmajā periodā Savienības ražošanas nozarē noteiktie ekonomiskie rādītāji.
5.5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums
4. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indekss (2008. gads = 100)
100
81
89
75
Ražošanas jauda (tonnas)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indekss (2008. gads = 100)
100
90
92
79
Jaudas izmantojums
49 %
44 %
48 %
46 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
90
98
94
Avots: visa Savienības ražošanas nozare.
(69)
Iepriekšējā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana ievērojami samazinājās - par 25 %. Kopā ar pieprasījuma samazināšanos 2009. gadā ražošana strauji samazinājās par 19 %, bet pēc tam 2010. gadā nedaudz pieauga par apmēram 10 %. Lai gan patēriņš Savienībā izmeklēšanas periodā pieauga par 7 %, ražošanas apjoms Savienībā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu atkal samazinājās par apmēram 17 %.
(70)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 21 %. Attiecīgajā periodā samazinājās arī jaudas izmantojums, kas pastāvīgi bija zem 50 %.
5.5.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
5. tabula
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indekss (2008. gads = 100)
100
80
82
86
Tirgus daļa
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
81
79
Avots: visa Savienības ražošanas nozare.
(71)
Paralēli pieaugošam patēriņam (+9 %) līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Tirgus daļa no 46,5 % 2008. gadā samazinājās līdz 36,6 % izmeklēšanas periodā. Pēc pārdošanas apjoma strauja krituma 2009. gadā (-20 %) tas 2010. gadā un izmeklēšanas periodā atkal mazliet pieauga.
5.5.3. Izaugsme
(72)
Patēriņš Savienībā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa šajā pašā periodā samazinājās attiecīgi par 14 % un 21 %. Vienlaikus imports no Indijas palielinājās ievērojami - par 65 %.
5.5.4. Nodarbinātība
6. tabula
2008
2009
2010
IP
Nodarbināto skaits
1 007
863
821
761
Indekss (2008. gads = 100)
100
86
82
76
Ražīgums (vienība/darbinieks)
Indekss (2008. gads = 100)
100
95
110
99
Avots: visa Savienības ražošanas nozare.
(73)
Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits - par 24 %. No 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 6 %.
(74)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā mazliet samazinājās (par 1 %). Viszemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, bet pēc tam līdz izmeklēšanas periodam atkal pieauga.
5.5.5. Vidējās vienības cenas Savienībā
7. tabula
2008
2009
2010
IP
Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem (EUR par tonnu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indekss (2008. gads = 100)
100
64
90
98
Avots: atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(75)
Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Saistībā ar ekonomikas lejupslīdi un no Indijas importēto ražojumu cenu strauju samazināšanos (-21 %) Savienības ražošanas nozare 2009. gadā bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas par 36 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atkal palielinājās 2010. gadā un izmeklēšanas periodā.
(76)
Izmeklēšana liecināja, ka pārdošanas cenu samazinājums 2009. gadā atspoguļoja izmaksu samazinājumu, kas salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni bija sarukušas par 18 %. Šis izmaksu samazinājums bija galvenokārt saistīts ar izejmateriālu cenu (īpaši niķeļa, kam ir nestabila cenu dinamika) samazināšanos. Tomēr, ņemot vērā no Indijas par zemām cenām veiktā importa palielināšanos 2009. gadā, Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk nekā par izmaksu samazinājumu.
5.5.6. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
8. tabula
2008
2009
2010
IP
ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjomiem)
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Naudas plūsma
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Ieguldījumi (EUR)
Indekss (2008. gads = 100)
100
29
59
6
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss (2008. gads = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(77)
Izmeklēšana liecina - pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazinājumu, NTSS imports no Indijas izdarīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva no attiecīgā perioda sākuma. Sevišķi 2009. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk nekā par izmaksu samazinājumu, ņemot vērā, ka imports par zemām cenām no Indijas palielinājās. Tādējādi 2009. gadā ievērojami samazinājās rentabilitāte. Lai gan 2010. gadā un izmeklēšanas periodā rentabilitāte pieauga, tā tomēr saglabājās negatīva.
(78)
Naudas plūsmai, kas ir ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību, bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. Viszemāko līmeni tā sasniedza 2009. gadā, bet pēc tam palielinājās un izmeklēšanas periodā kļuva pozitīva.
(79)
Pēc ieguldījumu veikšanas NTSS ražošanā 2008. gadā ieguldījumi attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 94 %. Arī ienākums no ieguldījumiem sekoja negatīvajai tendencei, kas bija līdzīga Savienības ražošanas nozares sasniegtajiem negatīvajiem rezultātiem attiecīgajā periodā, un pastāvīgi saglabājās negatīvs.
(80)
Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences un zemie ieguldījumi liecina, ka atlasītajiem ES ražotājiem varēja būt bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
5.5.7. Krājumi
9. tabula
2008
2009
2010
IP
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās
Indekss (2008. gads = 100)
100
92
100
103
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(81)
Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 8 %, bet pēc tam, 2010. gadā un IP, tie pieauga attiecīgi par 8 % un 3 %.
5.5.8. Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(82)
Tiek atgādināts - tika konstatēts, ka lielākajam Indijas ražotājam eksportētājam, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, eksports nebija par dempinga cenām. Tādējādi imports par dempinga cenām aptvēra 13 % no kopējā no Indijas uz Savienību eksportētā NTSS apjoma. Ņemot vērā no Indijas par dempinga cenām veiktā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par nenozīmīgu.
5.6. Secinājums par kaitējumu
(83)
Izmeklēšana liecināja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, piemēram, ražošana (-25 %), jaudas izmantojums (-6 %), pārdošanas apjoms (-14 %), tirgus daļa (-21 %) un nodarbinātība (-24 %), attiecīgajā periodā ir pasliktinājusies. Paralēli patēriņa pieaugumam samazinājās gan pārdošanas apjoms, gan tirgus daļa. Salīdzinājumā ar 2009. gadu pārdošanas apjoms mazliet pieauga 2010. gadā un IP, tomēr Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu, ņemot vērā Indijas izcelsmes importa paplašināšanos, kas attiecīgajā periodā nepārtraukti pieauga un kā cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(84)
Turklāt tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, tas ir, naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(85)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(86)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
(87)
Tiek atgādināts - tika konstatēts, ka 40. un 41. apsvērumā minētais lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, neeksportēja par dempinga cenām. Tādējādi izmeklēšanas periodā par dempinga cenām tika eksportēti tikai 13 % no Indijas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Šā importa par dempinga cenām tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2 %.
6.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(88)
Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājies par 9 %, kamēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa - par 21 %.
(89)
Analizējot cenas, tika konstatēts, ka importa par dempinga cenām vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Tomēr tās bija par apmēram 12 % augstākas nekā tā Indijas uzņēmuma cenas, par kuru tika secināts, ka tas ar dempingu nenodarbojas.
(90)
Tādējādi tiek secināts, ka ierobežotais apjoms par dempinga cenām importētajiem Indijas izcelsmes ražojumiem, ko pārdeva par augstākām cenām nekā tos ražojumus, kurus neimportēja par dempinga cenām, varēja tikai nedaudz ietekmēt vai nemaz neietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Imports no Indijas, kas nenotika par dempinga cenām
(91)
Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Indijas palielinājās ievērojami (par 65 %), palielinot arī tā tirgus daļu no 12,1 % līdz 18,3 %. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, imports, kas netika veikts par dempinga cenām, izmeklēšanas periodā bija 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, un tā tirgus daļa bija 15 %, savukārt tirgus daļa importam no Indijas par dempinga cenām tajā pašā laika posmā bija 2 %.
(92)
Attiecīgajā periodā Indijas importa cenas kopumā samazinājās par 9 %, un tās vienmēr bija zemākas nekā importa cenas ražotājiem citur pasaulē un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr tiek norādīts - kā paskaidrots 89. apsvērumā, vidējās cenas importētajiem ražojumiem, ko nepārdeva par dempinga cenām, bija vēl zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām nekā par dempinga cenām importēto ražojumu cenas.
6.3.2. Imports no citām trešām valstīm
10. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indekss (2008. gads = 100)
100
75
109
118
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indekss (2008. gads = 100)
100
90
107
109
Vidējā cena importam no citām trešām valstīm (EUR par tonnu)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indekss (2008. gads = 100)
100
97
95
97
Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)
13 712
9 810
9 611
9 966
Importa no Malaizijas tirgus daļa
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Importa no Malaizijas vidējā cena (EUR par tonnu)
4 203
2 963
3 324
3 633
Importa apjoms no Filipīnām (tonnas)
7 046
5 406
15 576
18 149
Importa no Filipīnām tirgus daļa
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Importa no Filipīnām vidējā cena (EUR par tonnu)
4 645
3 474
3 714
3 912
Importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas (tonnas)
2 332
2 452
3 217
3 288
Importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa (tonnas)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Importa no Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena (EUR par tonnu)
4 004
4 561
5 272
5 648
Importa apjoms no Taivānas (tonnas)
4 304
3 703
6 451
6 640
Importa no Taivānas tirgus daļa
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Importa no Taivānas vidējā cena (EUR par tonnu)
5 092
4 719
4 755
4 943
Avots: Eurostat.
(93)
Saskaņā ar Eurostat datiem citu trešo valstu izcelsmes NTSS importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Vienlaikus attiecīgajā periodā vidējās importa cenas samazinājās par aptuveni 3 %, bet to tirgus daļa palielinājās par aptuveni 9 %.
(94)
Kopš 2005. gada 19. novembra ir spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz NTSS importu no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas. Neraugoties uz šiem pasākumiem, imports no abām šīm valstīm attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, lai gan to tirgus daļa IP saglabājās diezgan neliela - attiecīgi 2,5 % un 5,1 %. Citi galvenie importa avoti ir Filipīnas un Malaizija. Imports no Filipīnām attiecīgajā periodā pieauga ievērojami, tā tirgus daļai palielinoties no 5,8 % 2008. gadā līdz 13,8 % izmeklēšanas periodā.
(95)
Importam no Malaizijas attiecīgajā periodā bija lejupejoša tendence, tomēr izmeklēšanas periodā šā importa tirgus daļa joprojām bija 7,6 %. Importa apjoms no Filipīnām attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka vidējā importa cena no Filipīnām bija ievērojami (par apmēram 20 %) augstāka nekā Indijas NTSS vidējā cena.
(96)
Vidējās cenas importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīgas un vienmēr pārsniedza gan Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, gan arī Indijas importa vidējās cenas.
(97)
Tādējādi tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm neizraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
6.3.3. Ekonomikas krīze
(98)
Patēriņa samazināšanās Savienībā 2009. gadā ir daļēji skaidrojama ar ekonomikas krīzi. Tomēr jānorāda - neraugoties uz patēriņa samazinājumu 2009. gadā par 16 %, Indijas importa apjoms palielinājās par 30 %.
(99)
Patēriņš Savienībā 2010. gadā un IP pieauga kopā ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz - par 3 % 2010. gadā un par 4,7 % izmeklēšanas periodā. Tas jāsalīdzina ar Indijas importa gada pieaugumu attiecīgi par 16 % un 10 %.
(100)
Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un lielāka importa apjoma no Indijas, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas zināmas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātā jaudas izmantojuma dēļ. Tomēr imports no Indijas par zemām cenām, kura lielākā daļa nebija par dempinga cenām, pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atveseļoties un atgūt tirgus daļu, ko tai bija atņēmis imports no Indijas.
(101)
Tādēļ, lai gan 2008. un 2009. gada ekonomikas krīze varēja veicināt Savienības ražošanas nozares rādītāju pasliktināšanos, nevar uzskatīt, ka tā būtu būtiski ietekmējusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
6.3.4. Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība
12. tabula
2008
2009
2010
IP
Eksporta pārdošana (tonnas)
967
689
933
884
Indekss (2008. gads = 100)
100
71
97
91
Vienas vienības pārdošanas cena euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Indekss (2008. gads = 100)
100
64
84
90
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(102)
Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %, bet vidējās eksporta cenas - par 10 %. Lai gan nevar izslēgt, ka eksporta darbības negatīvā tendence varēja atstāt turpmāku ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā nelielo eksporta apjomu salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū, šī ietekme attiecībā pret konstatēto kaitējumu nebija būtiska.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(103)
Iepriekš minētā analīze liecina, ka Indijas izcelsmes importa par zemām cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Tāpat tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi notika par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū.
(104)
Tomēr, ņemot vērā konstatējumu, ka lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš IP veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību, neeksportēja NTSS uz Savienību par dempinga cenām, tiek uzskatīts, ka nav pietiekamas cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām, kas bija tikai 13 % no Indijas eksportētā kopējā apjoma, un Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Nevar apgalvot, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarītu Indijas eksports par dempinga cenām, kas bija neliels pēc apjoma un ļoti neliels pēc tirgus daļas (2 %), un tas, ka šā importa cenas bija vidēji par 12 % augstākas nekā importam, kuru neveica par dempinga cenām.
(105)
Analizējot citus zināmos faktorus, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ieskaitot importu, kurš nebija par dempinga cenām, importu no citām trešām valstīm, ekonomikas krīzi un atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējumu, visticamāk, ir nodarījusi importa, kas nebija par dempinga cenām, ietekme - šis imports izmeklēšanas periodā aptvēra 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma uz Savienību un tika veikts par ievērojami zemākām cenām nekā imports par dempinga cenām.
7. ANTIDEMPINGA PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(106)
Tā kā nav būtiskas cēloņsakarības starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumi nav nepieciešami, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 9. panta 2. punktu šī antidempinga procedūra būtu jāizbeidz.
(107)
Sūdzības iesniedzējs un visas pārējās ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes nemainīja secinājumu, ka šī antidempinga procedūra būtu jābeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tādu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 22. martā