РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 7. decembris)
par kompensācijas atbalstu Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrībai (ELGA) 2008. un 2009. gadā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)
(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/157/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija no preses bija ieguvusi par kompensācijas maksājumu summu 425 miljonu euro apmērā, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā - “ELGA”) pēc 2009. gada janvāra protestiem Grieķijā bija paredzējusi izmaksāt lielam skaitam lauksaimniecības produktu ražotāju par ieņēmumu zaudējumiem, kurus viņi 2008. gadā piedzīvoja slikto laika apstākļu dēļ, 2009. gada 4. februārī notika divpusēja sanāksme ar Grieķijas iestādēm. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza informāciju par šo pasākumu 2009. gada 9. februāra vēstulē.
(2)
2009. gada 23. februāra vēstulē Komisija pieprasīja papildu informāciju. 2009. gada 20. marta vēstulē Grieķijas iestādes sniedza atbildi Komisijai, ka ELGA ir noslēgusi līgumu par aizņēmumu, lai varētu izmaksāt minētos kompensācijas maksājumus 425 miljonu euro apmērā, kā arī par vēl vienu aizņēmumu 444 miljonu euro apmērā, kura liela daļa paredzēta kompensāciju izmaksai 2008. gadā par zaudējumiem augkopības un lopkopības nozarē, ko arī radījuši ELGA apdrošinātie iemesli.
(3)
Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju 2009. gada 4. maija vēstulē. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2009. gada 16. jūnija vēstulē. 2009. gada 13. jūlija vēstulē Komisijas dienesti informēja Grieķijas iestādes, ka par 2009. gadu ir reģistrēts kompensācijas pasākums 425 miljonu euro apmērā ar lietas reģistrācijas numuru CP 196/2009 un ka kompensācijas pasākums 444 miljonu euro apmērā, kas izmaksāts 2008. gadā, tajā daļā, kura attiecas uz ELGA apdrošināto iemeslu izraisīto zaudējumu kompensācijām, ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), 1. panta f) punkta izpratnē un ir reģistrēts ar numuru NN 39/09.
(4)
Pēc Grieķijas iestāžu 2009. gada 18. augusta atbildes vēstules saņemšanas Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2009. gada 14. septembra vēstuli. Turklāt minētajā vēstulē Komisija informēja Grieķijas iestādes, ka saskaņā ar šo iestāžu sniegto informāciju, no kuras izriet, ka attiecīgajiem lauksaimniekiem par 2009. gadu ir izmaksātas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, arī šīs kompensācijas ir reģistrētas kā nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē, arī ar numuru NN 39/09.
(5)
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 20. martā (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām un nosūtīja tos Grieķijas iestādēm 2010. gada 6. maijā. 2010. gada 21. jūlijā Grieķijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par šiem ieinteresēto personu apsvērumiem.
(6)
2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 10. septembrī un 2010. gada 14. septembrī Grieķijas iestādes iesniedza papildu informāciju par attiecīgajiem atbalsta pasākumiem. Komisija pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2010. gada 17. novembra vēstuli. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 9. marta vēstulē.
(7)
Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 31. martā notika divpusēja sanāksme ar Komisijas dienestiem. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas iestādes nosūtīja papildu informāciju - 2011. gada 11. maijā un 2011. gada 12. jūlijā. Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma otra divpusējā sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2011. gada 11. novembrī.
II. APRAKSTS
(8)
Ar Grieķijas likumu 1790/1988 par Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrības izveidi un darbību un citiem noteikumiem (5) (turpmāk tekstā - “likums 1790/1988”) tika nodibināta sabiedriskā labuma organizācija ar nosaukumu “Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (ELGA)”. ELGA ir juridiska persona - privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij. Saskaņā ar iepriekš minētā likuma 12. pantu tā ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā esoša iestāde. ELGA administrē izdevumu pozīcijas, kas iekļautas tās budžetā saskaņā ar ELGA Administratīvās padomes lēmumiem - padomes locekļus amatā ieceļ ar lauksaimniecības ministra lēmumu. ELGA uzdevums jo īpaši ir augkopības un lopkopības produkcijas apdrošināšana un lauku saimniecību augkopības un lopkopības resursu apdrošināšana pret zaudējumiem, ko rada dabas katastrofas.
(9)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 3.a pantu (6) ELGA apdrošināšana ir obligāta un tā apdrošina pret dabas katastrofu riskiem un jo īpaši pret plūdiem, vētrām, salu un pārmērīgu aukstumu, sniegu, krusu, augstām temperatūrām un saules starojumu, pārmērīgām lietavām vai lietu ārpus sezonas, sausumu, kultūraugu slimībām, ko izraisa kaitēkļi, patogēni, apkārtējā vide un dzīvnieki, zibens izraisītiem ugunsgrēkiem, zemestrīcēm, jūras radītām katastrofām, augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus rada savvaļas dzīvnieki, kā arī pret daudzām liellopu, aitu un kazu slimībām.
(10)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu (7) lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuri izmanto šo apdrošināšanu, ir noteikta īpaša apdrošināšanas iemaksa, ko saņem ELGA, un tā ir raksturota 9. apsvērumā. Šī iemaksa ir uzskatāma par likumdevēja noteiktu maksu, ko iekasē no valsts lauksaimniecības produktu pārdošanas un pirkšanas, un ieņēmumi no tās ir paredzēti ELGA uzturēšanai, kura ir atbildīga par dabas katastrofu radīto zaudējumu novēršanu un kompensēšanu lauku saimniecībām.
(11)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu šī īpašā apdrošināšanas iemaksa ir noteikta 3 % apmērā augu izcelsmes produktiem un 0,5 % apmērā dzīvnieku izcelsmes produktiem (8). Minētās iemaksu likmes nosaka kompetentie ministri, pamatojoties uz ELGA lauksaimniecības ministram iesniegto priekšlikumu. ELGA ieņēmumi, kas rodas no šīs īpašās apdrošināšanas iemaksas un ko iekasē iemaksu administrācija, tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi, un tos ieraksta īpašā ieņēmumu sadaļā. Šos ieņēmumus iemaksā sabiedrībai ELGA no Lauksaimniecības ministrijas (kas pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju) budžeta, veicot finansējuma piesaistes ierakstu (finansējuma summa ik gadu ir vienāda) un ņemot vērā ELGA priekšlikumu šai ministrijai. ELGA nav citas ietekmes uz iemaksu lielumu vai izmaksāto kompensāciju summām.
(12)
ELGA apdrošināšanai ir pakļautas fiziskas un juridiskas personas, kuras ir lauksaimniecības, lopkopības, putnkopības, biškopības, zivsaimniecības, akvakultūras vai citu līdzīgu uzņēmumu vadītāji vai darbinieki. ELGA ieņēmumus jo īpaši veido ieņēmumi no īpašās apdrošināšanas iemaksas. Turklāt saskaņā ar Likumu 3147/2003 ELGA kompetencē ietilpst arī atbalsta izmaksāšana plānošanas programmu ietvaros, ja rodas ārkārtas vajadzība saistībā ar zaudējumu kompensēšanu augkopības resursiem un pamatkapitālam, kad zaudējumus rada dabas katastrofas, ārkārtas notikumi vai slikti laika apstākļi. Šos atbalsta pasākumus finansē no valsts budžeta vai aizņēmumiem. Šīs programmas attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kas apstiprināti ar Komisijas lēmumiem.
(13)
Ar ekonomikas ministra un lauku attīstības ministra 2009. gada 30. janvāra rīkojumu Nr. 262037 (turpmāk tekstā - “starpministriju rīkojums”) izņēmuma kārtā tika paredzētas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, lai segtu 2008. gadā radušos zaudējumus. Saskaņā ar starpministriju rīkojumu attiecīgās kompensācijas izmaksāja ELGA saistībā ar rīkojumā norādīto dažu augkopības kultūru produkcijas apjoma samazināšanos, kas notika 2008. gada ražas sezonas laikā slikto laika apstākļu dēļ, un proti, sausuma, augstas temperatūras, lietavu, kā arī attiecīgo kultūru entomoloģisko un fitopatoloģisko slimību dēļ. Zaudējumi tika nodarīti tādām kultūrām kā mandeļkoki, ķirši, aprikozes, dažu šķirņu persikiem, plūmes, bumbieres un ābeles, sparģeļi, austrumu tabakas kultūras, kartupeļi, kokvilna, olīvkoki un graudaugi.
(14)
Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju līdz ar produkcijas zudumiem attiecībā uz dažām kultūrām (graudaugiem, kokvilnu), nosakot zaudējumu robežvērtību, tika ņemta vērā arī produkcijas kvalitātes pasliktināšanās. Attiecīgos zudumus vai sliktākas kvalitātes produkciju radīja meteoroloģisko parādību un augu slimību kopīga ietekme, ko izraisīja sliktie laika apstākļi, kādi bija jāpārcieš attiecīgajām kultūrām minētajā gadā.
(15)
Lai izmaksātu šīs kompensācijas, ELGA noslēdza līgumu ar banku par aizņēmumu 425 000 000 euro apmērā. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2010. līdz 2019. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2010. līdz 2012. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 28 513 250 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2013. līdz 2019. gadam) - procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2013. gadā sasniegs 89 227 536 euro, 2014. gadā - 85 087 786 euro, 2015. gadā - 81 025 536 euro, 2016. gadā - 76 963 286 euro, 2017. gadā - 72 901 036 euro, 2018. gadā - 68 838 786 euro un 2019. gadā - 64 776 536 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.
(16)
Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kompensācijas, ko 2008. gadā par apdrošinātajiem zaudējumiem izmaksāja ELGA, sasniedza 386 986 648 euro. Šo summu daļēji sedza apdrošināšanas iemaksas 88 353 000 euro apmērā un daļēji - ieņēmumi, kas gūti no aizņēmuma 444 miljonu euro apmērā.
(17)
ELGA paņēma bankā aizņēmumu 444 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Grieķijas likuma Nr. 3074/2002 13. pantu un Grieķijas likuma Nr. 3147/2003 28. panta 17. punktu. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2009. līdz 2018. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2009. līdz 2011. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 23 709 600 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2012. līdz 2018. gadam) - procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2012. gadā sasniegs 87 138 171 euro, 2013. gadā - 83 789 143 euro, 2014. gadā - 80 395 714 euro, 2015. gadā - 77 002 286 euro, 2016. gadā - 73 608 857 euro, 2017. gadā - 70 215 429 euro un 2018. gadā - 66 822 000 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.
(18)
Cita aizņēmuma daļa 145 366 352 euro apmērā bija paredzēta valsts atbalsta piešķiršanai, kas apstiprināts ar Komisijas lēmumiem ārkārtas vajadzību plānošanas programmu ietvaros attiecībā uz ugunsgrēkiem 2006. un 2007. gadā. Šis lēmums neattiecas uz minēto ELGA ieņēmumu daļu.
III. KOMISIJAS PAUSTĀS ŠAUBAS, UZSĀKOT PĀRBAUDES PROCEDŪRU
1. Par atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
(19)
Pasākumi tiek veikti, izmantojot valsts līdzekļus: Komisija uzskata, ka šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo attiecīgie valsts tiesību akti (skatīt 11. apsvērumu) nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ka tie ir attiecināmi uz valsti.
(20)
Papildu informācijā, kas sniegta pirms procedūras uzsākšanas, Grieķijas iestādes norādīja, ka tās plāno palielināt īpašo apdrošināšanas iemaksu procentuālo īpatsvaru, lai palielinātu ELGA ieņēmumus. Tātad par ELGA ieņēmumu palielināšanu sniegtā informācija šajā procedūras posmā neietver precīzus datus, kas ļautu secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts līdzekļiem, kas ir ELGA rīcībā.
(21)
Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci: kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz daudziem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz daudzām augkopības kultūrām (skatīt 13. apsvērumu). Līdz ar to Komisija procedūras uzsākšanas posmā atzina, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības vietējiem ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei, un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī. Līdz ar to attiecīgās kompensācijas var ierobežot konkurenci iekšējā tirgū un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību.
(22)
Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam: attiecībā uz jautājumu par to, vai ELGA maksājumi saistībā ar obligāto apdrošināšanu pret dabas radītiem riskiem radīja selektīvas priekšrocības, Komisija uzskatīja, ka a priori šā pasākuma selektivitāti izraisīja apstāklis, ka ELGA kompensācijas varēja saņemt tikai par ierobežotu loku lauksaimniecības produktu.
Komisija atzina, ka var piekrist - lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares ievainojamība saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā radīja nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tādā mērā, kādā ELGA izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu tiek finansētas no ieņēmumiem, kurus nodrošina īpašā apdrošināšanas iemaksa, Komisija uzskatīja, ka tās, iespējams, varētu atzīt par tādām, kas saņēmējiem nerada negodīgas priekšrocības.
Taču šāds pamatojums, kas balstīts uz sistēmas iekšējo loģiku un veidu, nevar attaisnot Grieķijas valsts finansiālos papildu pasākumus attiecīgajā jautājumā (ārpus obligāto iemaksu nodrošinātā finansējuma). Tātad Komisijai pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā nav pietiekamu datu, kas ļautu izdarīt līdzīgus secinājumus par šo gadījumu. Jo īpaši Komisijai radās šaubas par to, vai attiecīgie pasākumi tiktu finansēti bez valsts papildu iejaukšanās.
(23)
Minēto iemeslu dēļ Komisija procedūras uzsākšanas posmā secināja, ka nav iespējams izslēgt - ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
2. Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem
(24)
Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc ir uzskatāms par nelikumīgu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.
3. Atbalsta pasākumu saderības iepriekšējs novērtējums
(25)
Ņemot vērā Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka attiecīgie pasākumi nav klasificējami kā valsts atbalsts, Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas brīdī nav nepieciešamās informācijas, kas ļautu novērtēt šo atbalsta pasākumu saderību ar tiesību aktu normām, ko piemēroja šā atbalsta piešķiršanas laikā, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā ir runa par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā (9) (turpmāk tekstā - “pamatnostādnes”) un jo īpaši to V.B nodaļu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai tās pamatlīdzekļiem nodarīto kaitējumu.
(26)
Pamatojoties uz sniegto informāciju, tika konstatēts, ka kompensācijas, kas galvenokārt bija paredzētas noteiktām kultūrām, attiecās uz zaudējumiem, kuri sasniedza minimālo robežvērtību 30 %, ņemot vērā produkcijas apjoma zudumus vai dažu produktu veidu kvalitātes pasliktināšanos, kas iestājusies attiecīgā gada laikā un kā cēlonis ir bijusi kopīgā ietekme, ko radīja ne tikai nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības, bet - dažām kultūrām - arī augu slimības. Grieķijas iestāžu nosūtītā informācija neietvēra datus par šo kompensāciju aprēķināšanas metodi.
(27)
Līdz ar to Komisijai radās šaubas, vai šos atbalsta pasākumus var atzīt par saderīgiem ar pamatnostādņu V.B nodaļu.
IV. TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒRUMI
(28)
Ieinteresētās personas, kas iesniedza savus apsvērumus, bija Eiropas lauksaimniecības produktu un lauksaimniecisko pārtikas produktu tirgotāju komiteja, turpmāk tekstā - “CELCAA”, Eiropas graudaugu, lopbarības, olīvkoku augļu, olīveļļas, olīvu, tauku un pārtikas produktu tirdzniecības komiteja, turpmāk tekstā - “COCERAL”, kā arī kāda trešā ieinteresētā persona, kas pieprasīja ievērot konfidencialitāti attiecībā uz tās identitāti.
(29)
Attiecībā uz neatkarīgajiem tirgotājiem (trešā ieinteresētā persona) un attiecībā uz CELCAA un COCERAL, kuru mērķis ir neatkarīgo tirgotāju interešu aizsardzība, ieinteresētās personas uzskatīja, ka minētais atbalsts, kas sākotnēji tika piešķirts lauksaimniekiem, faktiski nonāca lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju rīcībā, kuras - tā kā ir vienīgās, kas izplata lauksaimniecības produktus - līdz ar to konkurē ar neatkarīgajiem tirgotājiem.
(30)
Kā uzskata ieinteresētās personas, Grieķija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka attiecīgās kompensācijas ir piešķirtas par zaudējumiem, kurus radīja sliktie laika apstākļi. Grieķijas iestādes nav iesniegušas analītisku aprakstu par attiecīgo laika apstākļu veidu, pamatojot meteoroloģisko informāciju, kas iegūta saskaņā ar pamatnostādņu prasībām.
(31)
Ieinteresētās personas uzskata, ka Grieķijas iestādes nav precizējušas ne aprēķināšanas metodi, kas izmantota šīm kompensācijām, ne arī minimālo robežvērtību zaudējumiem. Turklāt minētās kompensācijas attiecās tikai uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, lai gan arī citu produktu ražotāji, kuri nesaņēma kompensācijas, tāpat bija cietuši zaudējumus savās attiecīgajās nozarēs.
(32)
Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka šo kompensāciju piešķiršana ietekmēja cenu veidošanos gala produkcijai, izraisot cenu pazemināšanos tiem produktiem, kuriem piešķīra kompensācijas. Tādējādi šie atbalsta pasākumi radīja ekonomiskas priekšrocības attiecīgajiem ražotājiem, ļaujot tiem pārdot savu produktu partijas, kuras nebija ietekmējuši nelabvēlīgie laika apstākļi, situācijā, kas ierobežoja konkurenci. No otras puses, privātajiem tirdzniecības aģentiem (piemēram, tirgotājiem, pārtikas miltu malējiem, lopbarības malējiem, putnkopjiem, cūkgaļas audzētājiem utt.) radās grūtības, ko izraisīja lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju uzspiestā tarifu politika, kuru īstenoja kooperatīvi, kas izmantoja monopolstāvokli.
(33)
Turklāt ELGA piedāvātajai apdrošināšanai attiecībā uz riskiem, kam pakļauta lauksaimniecības nozare, bija jāievēro proporcionalitātes un vienlīdzības principi. Pēc ieinteresēto personu domām nav pieņemami, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksāto kompensāciju summas trīs līdz četras reizes pārsniedza attiecīgās apdrošināšanas iemaksu kopsummas par tiem pašiem gadiem.
(34)
Pēc ieinteresēto personu domām ar šo jauno aizņēmumu, par ko noslēgts līgums attiecībā uz 2009. gadu, ELGA ir pārmērīgi “ieķīlājusi” ieņēmumus, kurus tā gūs turpmākajos desmit gados, ņemot arī vērā, ka tai jau bija pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā “ieķīlājusi” apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Ieinteresētās personas turklāt informēja par vēl diviem papildu aizņēmumiem, ko ELGA bija ņēmusi 2009. gadā, un proti, par aizņēmumu 350 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Pirejas bankas, un par aizņēmumu 112 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Grieķijas Lauksaimniecības bankas un Grieķijas Valsts bankas.
(35)
Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka aizņēmums 444 miljonu euro apmērā un aizņēmums 415 miljonu euro apmērā ir uzskatāms par papildu ieņēmumiem attiecībā pret apdrošināšanas iemaksām, kuru maksāšana ir noteikta likumā, paredzot aizņēmumu ņemšanu, par kuriem slēdz līgumus, ko garantē Grieķijas valsts. Līdz ar to šie aizņēmumi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.
V. GRIEĶIJAS IESNIEGTIE APSVĒRUMI
1. Vispārīgi apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. un 2009. gadā
(36)
Pēc Grieķijas iestāžu domām kompensācijas atbalsts, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā, nav uzskatāms par valsts atbalstu.
Attiecīgās apdrošināšanas sistēmas finansēšana tiek nodrošināta ar īpašām obligātām iemaksām, kuras maksā lauksaimnieki. Ņemot vērā to, ka šo apdrošināšanu regulē sociālās solidaritātes princips, no vienas puses, īpašajām obligātajām iemaksām nav jābūt stingri proporcionālām apdrošinātajam riskam, un, no otras puses, izmaksāto pakalpojumu summai nav jābūt tieši proporcionālai apdrošinātā ieņēmumiem (10). Līdz ar to, pēc Grieķijas iestāžu domām te ir runa par patiesām kompensācijām, kas izmaksātas, lai segtu zaudējumus, ko lauksaimnieciskai ražošanai radījuši sliktie laika apstākļi, saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem attiecībā uz lauksaimniecības apdrošināšanu, ko izmaksā ELGA.
Turklāt, kā apgalvo Grieķijas iestādes, ELGA ir spējīga noteiktajā termiņā izpildīt savas finansiālās saistības obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Šīs ELGA spējas ir nostiprinājusi jauna Likuma Nr. 3877/2010 pieņemšana par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, kas ELGA paredz papildu finansēšanas avotus. Tātad minētais likums lielākajā daļā gadījumu palielina īpašās apdrošināšanas iemaksas (par zaudējumiem augkopības produkcijas ražošanā no 3 % uz 4 % un par zaudējumiem lopkopībā - no 0,50 % uz 0,75 %). Turklāt šis likums paredz brīvprātīgo apdrošināšanu pret zaudējumiem, ko neapdrošina obligātā apdrošināšana, kā arī vispārīgo apdrošināšanu, kur iemaksas par labu ELGA ir jāveic fiziskām personām, kuru pamatnodarbošanās nav lauksaimniecība, un juridiskām personām, kuru darbība lielākoties nav saistīta ar lauksaimniecību kā pamatdarbības veidu.
(37)
Tomēr pat gadījumā, ja kompensācijas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Grieķijas iestādes uzskata, ka tas būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm. Grieķijas iestādes iesniedza Komisijas dienestiem detalizētus datus par katru atbalsta pasākumu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, norādot attiecīgā lauksaimnieka vārdu/nosaukumu un nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, departamentu, kur atrodas zemesgabals, kultūrauga tipu, kultūrauga mērvienības un izmantoto vienību skaitu, atbalsta summu un atbalsta piešķiršanas datumu, zaudējumu aprakstu un tā līmeni, salīdzinot ar parastās ražošanas rādītājiem.
(38)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 2008. un 2009. gadā par zaudējumiem, kas radās, kad tika iznīcināti vairāk nekā 30 % parastās ražas augkopībā, Grieķijas iestādes lēsa, ka bija izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 124.- 130. punktā, kā arī Komisijas atbrīvojuma regulas - Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu (11), (turpmāk tekstā - “Atbrīvojuma regula”) 11. pantā.
(39)
Pēc Grieķijas iestāžu domām, attiecīgais atbalsts tika izmaksāts cietušajiem ražotājiem vai ražotāju organizācijām, kurās šie ražotāji apvienojušies, saskaņā ar pamatnostādnēm un iepriekš minēto Atbrīvojuma regulu. Grieķijas iestādes jo īpaši apliecināja, ka:
a)
atbalsta summa nevienā gadījumā nepārsniedza ražotāju reālo zaudējumu summu;
b)
attiecībā uz atbalsta intensitāti Grieķijas iestādes apliecināja, ka tika izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. panta noteikumos, ņemot vērā, ka ELGA neizmaksāja nevienu kompensāciju, kas pārsniegtu 74,8 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko izraisīja sliktie laika apstākļi;
c)
maksimālā zaudējumu summa, par ko varēja saņemt atbalstu, tika samazināta par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netika atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;
d)
zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī; un
e)
lēmums par šā atbalsta piešķiršanu, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās, kā to paredz Atbrīvojuma regulas 11. panta 10. punkts;
f)
attiecīgais atbalsts netika apvienots ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, ne arī ar finanšu subsīdijām, ko dalībvalstis vai Eiropas Savienība piešķir par tām pašām attaisnotajām izmaksām. Attiecīgie ražotāji nesaņēma atbalstu, lai segtu vienus un tos pašus zaudējumus, pamatojoties uz vairāk nekā vienu tiesību aktu, līdz ar to šis atbalsts tika piešķirts vai nu saskaņā ar pamatnostādnēm, vai saskaņā ar Atbrīvojuma regulu, vai saskaņā ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (12) (turpmāk tekstā - “de minimis regula”), vai saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra paziņojumu “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk tekstā - “paziņojums par Kopienas pagaidu shēmu”) (13).
(40)
Attiecībā uz parastā produkcijas apjoma aprēķināšanas metodi Grieķijas iestādes sniedza informāciju par izmantoto metodi un apliecināja, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 128. punktā, saskaņā ar kuru citas metodes izmantošanas gadījumā tai ir jābūt reprezentatīvai un to nedrīkst balstīt uz neparasti augstiem ražas rādītājiem. Proti, slikto laika apstākļu radīto zaudējumu novērtēšanu atsevišķo saimniecību līmenī veica agronomi, novērtējot situāciju uz vietas, kā to paredz noteikumi par ELGA veikto apdrošināšanu. Veicot kontroli uz vietas, agronoms-vērtētājs izmēra zemesgabala lielumu ar visiem piemērotajiem līdzekļiem (mērlente, zemesgabalu identifikācijas kartes, ĢPS ierīces) un koku audzēšanas gadījumā saskaita kokus. Pēc tam agronoms novērtē zemesgabala iespējamo ražību, ņemot vērā izmantotos audzēšanas paņēmienus (jo īpaši stādīšanas blīvumu, atzarošanas sistēmu koku audzēšanā, agrīnās kultūras, kuras audzē zem plēves, un irigācijas sistēmu), audzēto sugu daudzveidību, iepriekš audzēto kultūru viengadīgo kultūru gadījumā, audzēšanas vadību (jo īpaši mēslošanu un cīņu pret kaitēkļiem), augsnes produktivitāti un konkrētā ražas gada iespējamās īpatnības (piemēram, sausumu un problēmas ar augļu aizmešanos). Visbeidzot, novērtē gaidāmo kaitējuma līmeni zemesgabala ražībai. Kad ir noteikts kaitējuma līmenis, dažādās zemesgabala vietās paņem paraugus, ņemot vērā gaidāmās ražas kvantitatīvos zudumus, kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa kaitējums, audzēšanas vadību pēc kaitējuma atklāšanās (piemēram, augu papildu nosegšanu, papildu ravēšanu un bojāto augļu aizvākšanu).
2. Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā
(41)
No visa atbalsta, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, un proti, no 386 986 648 euro, ražotājiem tika izmaksātas kompensācijas 373 257 465,71 euro apmērā, lai segtu zaudējumus augkopībā, ko radīja sliktie laika apstākļi. Attiecībā uz šo atbalstu ELGA piemēroja augkopības produkcijas apdrošināšanas noteikumu 6. pantu par kompensācijām lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai segtu zaudējumus, ko rada slikti laika apstākļi, kā paredzēts valsts Likumā Nr. 1790/1988, ar ko izveido ELGA apdrošināšanas sistēmu.
(42)
Par šo atbalstu Grieķija iesniedza meteoroloģisko informāciju, kas raksturo sliktos laika apstākļus, kādi tika novēroti 2007./2008. gada sezonas laikā. Šīs nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības oficiāli atzina valsts iestādes. Jo īpaši tie raksturo karstuma vilni, kas tika novērots 2007. gada jūnija un jūlija beigās visā valstī, stiprās lietavas vairākos valsts reģionos 2007. gada oktobrī, kā arī sausos un siltos katabatiskos vējus, ko tajos pašos mēnešos novēroja Krētā, vētras un krusu 2008. gada augusta sākumā dažos kontinentālās Grieķijas ziemeļrietumu un centrālajos departamentos un vētras, kas augusta beigās piemeklēja tādus reģionus kā Magnēziju, Viotiju, Atikas austrumdaļa un Eibojas un Krētas salas.
Jo īpaši minētās kompensācijas tika piešķirtas par zaudējumiem, kas pārsniedza šādu līmeni, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni (14):
Minimālais zaudējumu līmenis (%), salīdzinot ar parasto ražošanu
Kompensāciju kopsumma
(euro)
Lauksaimniecības zemesgabalu skaits, kur radušies zaudējumi
Procentuālais īpatsvars no kompensāciju kopsummas
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Kopā
373 257 465,71
666 406
100
Turklāt ELGA piešķīra papildu kompensācijas 2 472 785,97 euro apmērā tiem ražotājiem, kuri 2007./2008. gada sezonas vienā gadā slikto laika apstākļu dēļ bija cietuši zaudējumus vairākas reizes pēc kārtas attiecībā vienu un to pašu augkopības produkciju. Attiecībā uz šo kompensāciju kopsummas 6,98 % zaudējumu līmenis bija robežās no 20 % līdz 30 % no parastā ražošanas līmeņa, un attiecībā uz 93,02 % minētās kopsummas zaudējumi sasniedza vairāk nekā 30 % no parastā ražošanas līmeņa.
(43)
Turklāt tajā atbalstā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2008. gadā, bija iekļauti arī šādi atbalsta maksājumi:
a)
atbalsts 7 338 119,74 euro apmērā par zaudējumiem, kas radās dzīvnieku resursiem. No šā atbalsta summa 1 860 279,67 euro apmērā bija paredzēta dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, ko radīja sliktie laika apstākļi, summa 3 188 825,78 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja dzīvnieku slimības vai kaites, un summa 2 289 014,29 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja cits kaitējums (piemēram, savvaļas dzīvnieku, lāču, vilku un klaiņojošu suņu uzbrukumi). Šo atbalstu Grieķijas iestādes uzskatīja par patiesām kompensācijām, kuras izmaksāja obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros un kas nebija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē;
b)
atbalsts 114 374,86 euro apmērā par zaudējumiem, kurus augkopības produkcijai nodarīja lāči. Šis atbalsts tika piešķirts Kopienas programmas LIFE ietvaros, lai aizsargātu brūnos lāčus Grieķijā. Atbalsta intensitāte bija 100 %; un
c)
atbalsts 3 803 901,72 euro apmērā par korekcijas darbībām, lai novērstu neuzmanības kļūdas novērtējuma ziņojumos attiecībā uz zaudējumiem augkopības produkcijai un dzīvnieku resursiem. Šīs kļūdas, kuras atklāja pēc atbalsta izmaksāšanas lauksaimniekiem, bija ELGA parāds attiecīgajiem saņēmējiem.
3. Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā
(44)
Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, pamatojoties uz starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, un proti, 415 019 452 euro apmērā, turpmākajā tabulā ir norādīti attiecīgie produkti, laika apstākļi, kas radīja zaudējumus, un sniegts šā kaitējuma apraksts.
Lauksaimniecības produkts
Kompensāciju kopsumma
(EUR)
Sliktie laika apstākļi
Radītā kaitējuma apraksts
1.
Mandeles
Ķirši
Aprikozes (Bebekou šķirne)
Āboli
Plūmes
Bumbieres
56 580 555
(par visiem produktiem)
Augsta temperatūra un karstuma viļņi
Silta un sausa ziema
Ilgstošs sausums
Pēkšņas temperatūras maiņas
Augstās temperatūras un karstuma viļņi 2007. gada vasarā negatīvi ietekmēja minēto produktu ražošanu un jo īpaši pumpuru veidošanos augļu kultūrām. Ilgstošais sausums 2007. gadā un pēkšņās temperatūras svārstības izraisīja produkcijas samazināšanos. Turklāt siltās un sausās ziemas dēļ vairākām koku kultūrām nebija pietiekami ilgs atpūtas periods.
2.
Persiki
10 970 348
Tādi paši laika apstākļi, kā norādīts 1. punktā
Tāds pats radītais kaitējums, kā norādīts 1. punktā
3.
Sparģeļi
6 751 747
Silta un sausa ziema
Zema temperatūra
Siltā un sausā ziema 2007.-2008. gadā veicināja kataboliskos procesus sparģeļos un izraisīja uzkrāto barības vielu zudumus. Šie apstākļi izraisīja turpmākās sparģeļu ražas pēkšņu samazinājumu. Ražošanu, kas jau tāpat samazinājās vasarā, ietekmēja arī zemās temperatūras 2008. gada februārī, aizkavējot augšanu. Tas izraisīja sparģeļu ražas papildu samazinājumu Grieķijā 2008. gadā.
4.
Austrumu tabaka
13 817 834
Augsta temperatūra un karstuma viļņi
Sausums.
Augstā temperatūra un karstuma viļņi 2007. gada vasarā kopā ar sausumu apgrūtināja kukaiņu invāzijas un vīrusa apkarošanu, ko izraisīja trips, un samazināja tabakas produkcijas apjomus visā valstī.
5.
Vasaras kartupeļi
7 220 996
Augsta temperatūra
Augstā temperatūra 2006. un 2008. gada vasarā apgrūtināja entomoloģisko un fitopatoloģisko invāziju apkarošanu vasaras kartupeļu kultūrai vairākos Grieķijas departamentos.
6.
Kokvilna
109 564 462
Ilgstošs sausums
Karsta vasara
Auksts rudens
Lietavas
Ilgstošais sausums ieraisīja ūdens krājumu samazināšanos. Karstā vasara, kam sekoja auksts rudens, kā arī pārmērīgās lietavas 2008. gada septembra beigās izraisīja kokvilnas produkcijas kvalitātes pazemināšanos un iznīkšanu visā valstī.
7.
Olīvas
72 026 112
Sausums
Sals
Lietavas
Ilgstošais sausums, sals 2008. gada februārī, kas iestājās pēc maigās ziemas, augstās temperatūras un pārmērīgās lietavas olīvu ziedēšanas laikā radīja būtisku olīvu ražas samazinājumu visā valstī.
8.
Graudaugi (kukurūza, mīkstie kvieši, mieži, auzas, rudzi, rīsi)
138 087 394
Lietavas
Temperatūras svārstības
Lietavas un temperatūras svārstības 2008. gada pavasarī un rudenī izraisīja graudaugu produkcijas bojāšanos un atviegloja fitopatoloģisko invāziju attīstību. Kvalitātes pazemināšanos izraisīja arī nepieciešamo barības vielu trūkums (olbaltumvielas, lipeklis) slikto laika apstākļu dēļ.
Kopā
415 019 448
(45)
Pēc Grieķijas iestāžu domām no šīm kompensācijām 415 019 452 euro apmērā atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas izmaksāts 871 ražotājam, ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un pamatnostādņu izpratnē.
(46)
Pārējā atbalsta summa - 387 404 547 euro - tika izmaksāta 784 408 ražotājiem. Pēc Grieķijas iestāžu domām, šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Atbrīvojuma regulas izpratnē.
Kā uzskata Grieķijas iestādes, šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. pantā. Proti:
a)
atbalsta bruto intensitāte nepārsniedza 80 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko radīja sliktie laika apstākļi;
b)
zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī;
c)
zaudējumu summā nav iekļauti izdevumi, kas netika realizēti slikto laika apstākļu dēļ, un ražotāji nesaņēma kompensācijas no citām apdrošināšanas sabiedrībām;
d)
attiecīgās kompensācijas tika izmaksātas tieši lauksaimniekiem;
e)
lēmums par šā atbalsta piešķiršanu tika pieņemts, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās;
f)
parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanas metode bija tā metode, kas raksturota 42. apsvērumā attiecībā uz 2008. gadā piešķirto atbalstu.
(47)
Turklāt Grieķijas iestādes uzskata, ka pat gadījumā, ja šo atbalstu nevarētu atzīt par patiesām kompensācijām (skatīt 36. apsvērumu) vai par saderīgu ar Atbrīvojuma regulu (skatīt 46. apsvērumu), tas ir uzskatāms par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojamam par pagaidu shēmu.
Šā atbalsta piešķiršana atviegloja iesaistīto lauksaimnieku piekļuvi finansējumam. Tātad minētās kompensācijas nodrošināja primārās ražošanas finansiālo likviditāti Grieķijā - vienīgajā nozarē, kuru Grieķijas valsts varēja atbalstīt šajos pirmajos ekonomikas krīzes mēnešos, lai novērstu apdraudējumu citām Grieķijas ekonomikas nozarēm. Tomēr šis atbalsts netika piešķirts bez precīzu kritēriju piemērošanas. Gluži pretēji, tas tika piešķirts tikai gadījumos, kad reālas ekonomikas problēmas skāra tieši lauksaimniecības produktu ražošanu un konkrētāk - gadījumos, kad lauksaimniecisko ražošanu ietekmēja problēmas, kas saistītas ar sliktiem laika apstākļiem (skatīt 44. apsvērumu). Lielākajā daļā no šā atbalsta robežvērtības attiecībā uz problēmas intensitāti un pakāpi katram ražotājam nebija noteiktas, un mērķis bija atbalstīt Grieķijas ekonomiku lauksaimniecības nozarē kopumā.
(48)
Turklāt saskaņā ar paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu Komisija piemēro nepaziņotiem atbalsta pasākumiem (15) minēto paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra. Līdz ar to Grieķijas iestādes uzskata, ka minētā paziņojuma 7. punkta a) apakšpunkts ir piemērojams attiecīgiem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie tika piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.
(49)
Grieķijas iestādes vērtē, ka šis atbalsts, kas piešķirts ar starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, bija paredzēts ārkārtas gadījumiem un atbilst visiem nosacījumiem, kas iekļauti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Proti:
a)
atbalsts tika sniegts sistēmiskā veidā, ņemot vērā to, ka tam pamatā bija iepriekš minētais starpministriju rīkojums;
b)
atbalsts tika sniegts uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturizācijai. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šis atbalsts tika piešķirts tikai fiziskām personām un ka Grieķijas tiesību akti tās lielākoties atbrīvo no pienākuma iesniegt nodokļu deklarācijas, ņemot vērā to, ka viņu gada ienākumi ir mazāki par 12 000 euro. Visiem ražotājiem, kuri saņēma minētās kompensācijas, bija vēl nepabeigti darījumi ar bankām, un šā atbalsta maksājumi tika ieskaitīti viņu bankas kontos. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šie ražotāji bija maksātspējīgi un viņiem bija iespēja saņemt pietiekamu bankas finansējumu. Līdz ar to šie ražotāji nebija nonākuši grūtībās laikā, kad tika izmaksāts minētais atbalsts;
c)
atbalsta sistēmu nepiemēroja uzņēmumiem, kas darbojas zvejniecības nozarē;
d)
šis atbalsts nebija atbalsts eksportam, un tas nedeva priekšrocības iekšzemes produktiem, salīdzinot ar importētajiem produktiem;
e)
tas tika piešķirts 2009. gadā, tātad pirms 2010. gada 31. decembra, kā to paredz paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta f) apakšpunkts; un
f)
atbalsta summa vienam lauksaimniekam iekļāvās robežās no 7 501 euro līdz 15 000 euro.
(50)
Saskaņā ar paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta g) apakšpunktu, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, attiecīgie atbalsta pasākumi, ko saņem katrs iesaistītais lauksaimnieks, nedrīkst pārsniegt atbalsta kopsummu, ko šis lauksaimnieks saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot 15 000 euro augšējo robežu. Pēc Grieķijas iestāžu domām, apstāklis, ka ELGA no attiecīgajiem lauksaimniekiem papīra dokumenta vai elektroniskā veidā nebija saņēmusi deklarācijas par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalstu, kas saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu saņemts kārtējā finanšu gadā, bija tikai formalitāte. Tādējādi šīs formalitātes trūkums nedrīkst būt par iemeslu secinājumam, ka nosacījums, kurš paredzēts Kopienas pagaidu shēmas 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, nebūtu ievērots, jo īpaši tādēļ, ka - kā to var pierādīt ELGA mehanografiskā sistēma - Grieķija laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nebija piešķīrusi de minimis atbalstu ražotājiem lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē vai atbalstu saskaņā ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu.
(51)
Jebkurā gadījumā, pēc Grieķijas iestāžu domām, no minētās summas 387 404 547 euro apmērā atbalstu 75 382 500 euro apmērā var saistīt ar de minimis regulas piemērošanas jomu.
(52)
Grieķijas iestādes vērtē, ka iepriekš minētais atbalsts 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 par de minimis atbalstu. Proti:
a)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 2. punktu attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu iesaistītie lauksaimnieki nav saņēmuši kompensācijas, kas pārsniegtu summu 7 500 euro apmērā uz vienu lauksaimnieku laika posmā no 2008. līdz 2010. finanšu gadam;
b)
de minimis atbalsta kopējā summa, ko Grieķija piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem trīs finanšu gadu laikā, nepārsniedz summu 75 382 500 euro apmērā, proti, kopējo maksimālo summu Grieķijai, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 3. punktā un pielikumā.
4. Piezīmes par trešo personu apsvērumiem
(53)
Grieķija uzstāja, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas pierādījumus, kas apliecinātu, ka šīs kompensācijas būtu ietekmējušas to dalībnieku pozīcijas iekšējā tirgū.
(54)
Attiecībā uz piezīmi, ka nav iesniegts slikto laika apstākļu veida apraksts, Grieķijas iestādes uzsvēra, ka šādu aprakstu nav nepieciešams iekļaut starpministriju rīkojumā par kompensācijām un ka tā vietā drīzāk būtu nepieciešams pierādīt, no vienas puses, ka bija radušies slikti laika apstākļi, un, no otras puses, ka radītais kaitējums sasniedza minimālo robežu 30 % apmērā, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni. Turklāt Grieķija apsvērumu iesniegšanas gaitā norādīja, ka ir iesniegusi Komisijas dienestiem analītiskus datus par minētajiem laika apstākļiem, lai pamatotu attiecīgo meteoroloģisko informāciju.
(55)
Attiecībā uz piezīmi, ka Grieķija nav norādījusi aprēķināšanas metodi, kas izmantota minēto kompensāciju aprēķiniem, un zaudējumu minimālo robežvērtību, Grieķijas iestādes atbildēja, ka apsvērumu iesniegšanas Komisijai laikā tā ir sniegusi detalizētu informāciju abos šajos jautājumos.
(56)
Pēc Grieķijas iestāžu domām, minēto kompensāciju piešķiršana neietekmēja gala patērētājus, ņemot vērā to, ka attiecīgo lauksaimniecības produktu cenu pazemināšanās neizraisīja mazumtirdzniecības cenu pazemināšanos. Lai pamatotu šādu viedokli, Grieķijas iestādes iesniedza rakstus no Grieķijas preses izdevumiem, kuros bija norādīts, ka vairāku lauksaimniecības produktu mazumtirdzniecības cenas, tostarp šajā lietā iesaistītiem produktiem, saglabājās augstā līmenī, kaut arī šo lauksaimniecības produktu vairumtirdzniecības cenas pazeminājās.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
1. Valsts atbalsta esamība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē
(57)
Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka iepriekš minētie nosacījumi šā atbalsta gadījumā ir izpildīti.
(58)
Pasākumi, kas veikti, izmantojot valsts līdzekļus
Kā izriet no Tiesas prakses 2003. gada 22. marta spriedumā lietā C-355/00, Freskot AE pret Elliniko Dimosio (16) (turpmāk tekstā - “Freskot lieta”), šis nosacījums minētajā gadījumā ir izpildīts, ņemot vērā to, ka attiecīgie valsts tiesību akti nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir saistāmi ar valsti Tiesas prakses izpratnē (17).
Tāpat kā Freskot lietā, arī šajā gadījumā no likuma 1790/1988 5.a panta (skatīt arī 11. apsvērumu) un citiem noteikumiem, kas ir spēkā Grieķijas pašreizējā tiesību sistēmā, izriet, ka ELGA ieņēmumus, kurus gūst no īpašās iemaksas, pieņem šo iemaksu administrācija, un tie tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi un tad piešķirti ELGA, iekļaujot tos Lauksaimniecības ministrijas budžetā (tā ir pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju). Līdz ar to ar faktu, ka šīs iemaksas tiek reģistrētas kā valsts ieņēmumi, pietiek, lai atzītu, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem.
Turklāt saskaņā ar likuma 1790/1998 (18) 2. pantu ELGA ar lauksaimniecības ministra lēmumu var izmaksāt saņēmējiem atbalstu vai kompensācijas, izmantojot līdzekļu pārskaitījumu no valsts budžeta vai aizņēmumus, par kuriem ELGA slēdz līgumus ar Grieķijas valsts garantijām, un Grieķijas valstij uzņemoties šo aizņēmumu atmaksāšanas pienākumus.
Tātad no Tiesas prakses izriet, ka priekšrocības, ko valsts piešķir tieši vai ar valsts vai privātas struktūras starpniecību un ko šī valsts ir izveidojusi vai iedibinājusi, ir uzskatāmas par valsts resursiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (19). Līdz ar to šajā gadījumā divi aizņēmumi, par ko ELGA noslēgusi līgumus, lai izmaksātu kompensācijas 2008. un 2009. gadā, un ko garantējusi Grieķijas valsts (skatīt 15. un 17. apsvērumu), ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ņemot vērā to, ka tie ietilpst ELGA līdzekļos un tā ir juridiska persona - privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij un ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā (skatīt arī 8. apsvērumu).
(59)
Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci
Komisija atzīst, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības iekšzemes ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Kopienas ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei (20), un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī (21). Līdz ar to attiecīgās kompensācijas apdraud konkurenci, radot tās izkropļojumus iekšējā tirgū, un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(60)
Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam
Saskaņā ar Tiesas praksi (22) par atbalstu ir uzskatāmi pasākumi, kas dažādos veidos atvieglo maksājumus, kuri parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmuma budžetu, un kas tādēļ, nebūdami dotācijas vārda stingrā nozīmē, ir līdzīgi atbalstam un rada tādu pašu ietekmi.
Spriedumā Freskot lietā Tiesa secināja, ka uzņēmuma jēdziens Līguma 102. panta izpratnē neparedz tādu struktūru kā ELGA attiecībā uz tās darbībām, veicot obligāto apdrošināšanu pret dabas katastrofām (skatīt šā sprieduma 79. un 88. punktu).
Attiecīgā obligātās apdrošināšanas sistēma faktiski pilda sociālās politikas funkcijas ar mērķi nodrošināt atbilstošu apdrošināšanu visām lauku saimniecībām, tostarp tām, kurām ir lielāki riski ciest zaudējumus dabas katastrofās (skatīt šā sprieduma 66. un 67. punktu). Apdrošināšanas iemaksas ir jāveic par visiem lauksaimniecības produktiem pēc vienotas likmes neatkarīgi no riskiem, kas reāli apdraud ražotāju (pamatojoties uz solidaritātes principu). ELGA atrodas valsts uzraudzībā gan attiecībā uz iemaksu summu, kas nodrošina ieņēmumus, gan attiecībā uz kompensāciju likmi, kuras lielumu nosaka kompetentie ministri.
Kā Tiesa atzina 2002. gada 22. janvāra spriedumā lietā C-218/00, Cisal/INAIL (23), ELGA apdrošināšanas sistēmā ietilpst divi būtiski elementi, proti, ka kompensāciju un iemaksu summas ir nodotas valsts uzraudzībā un šai apdrošināšanai raksturīgā obligātā līdzdalība ir nepieciešama, lai nodrošinātu finansiālo līdzsvaru, tāpat kā solidaritātes principa izmantošana, un tas nozīmē, ka apdrošinātajam izmaksātās kompensācijas nav proporcionālas viņa veiktajām iemaksām.
Atšķirībā no apstākļiem lietā Cisal/INAIL, sabiedrības ELGA apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji tomēr ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību. Ar to faktu vien, ka ELGA pati neveic saimniecisko darbību, nepietiek, lai varētu uzskatīt, ka apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji, kuriem šī struktūra veic izmaksas, nav uzņēmumi Līguma izpratnē un potenciāli nav valsts atbalsta saņēmēji (skatīt Freskot sprieduma 80. punktu).
Jautājumā par ekonomiskajām priekšrocībām Tiesa vienkārši norādīja Freskot sprieduma 84. punktā, ka: “Šādos apstākļos ir jāsniedz atbilde uz jautājumu, lai uzzinātu, no vienas puses, vai un - attiecīgā gadījumā - kādā mērā, ja nav obligātās apdrošināšanas, Grieķijas lauku saimniecībām būtu jāapdrošinās un kā tās faktiski varēja apdrošināties privātās apdrošināšanas sabiedrībās vai izmantot citus līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību pret sekām, ko šīm saimniecībām rada dabas katastrofas, un, no otras puses, kādā mērā viņu veiktās iemaksas atbilst ELGA sniegto obligātās apdrošināšanas pakalpojumu reālajām ekonomiskajām izmaksām, ja šīs izmaksas tomēr ir iespējams aprēķināt”. Nākamajā punktā Tiesa tomēr atzīst, ka: “Tiesas rīcībā nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām”. Tomēr sprieduma 87. punktā Freskot lietā Tiesa uzsver, ka: “… tai nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām …”.
(61)
Tiesas prakse liecina, ka ne ar pasākuma sociālo būtību (24), ne ar faktu, ka to pilnībā vai daļēji finansē valsts iestāžu noteiktās iemaksas un pieņem attiecīgi uzņēmumi (25), nepietiek, lai izslēgtu šo pasākumu no atbalsta klasifikācijas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurā valsts iejaukšanās pasākumi netiek nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet tiek definēti pēc to ietekmes (26).
Kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz noteiktiem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz noteiktām augkopības kultūrām. No tā izriet, ka ELGA vietējiem lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas var radīt šiem ražotājiem selektīvas finansiālas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņem šādu atbalstu.
Turklāt gadījumos, kad risks attiecībā uz dabas katastrofu radītiem zaudējumiem ir paaugstināts, var šaubīties, vai lauku saimniecības varētu apdrošināties pie privāta apdrošinātāja ar līdzīgiem noteikumiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šādos apstākļos ELGA minētajā apdrošināšanas sistēmā izmaksātās kompensācijas rada saņēmējiem selektīvas finansiālas priekšrocības.
(62)
Ņemot vērā Tiesas spriedumu Freskot lietā (skatīt 86. punktu), var tomēr uzdot jautājumu, vai šo atbalsta pasākumu nevarētu pamatot ar minētās sistēmas būtību vai vispārējo ekonomiju, un to pierādīt ir attiecīgās dalībvalsts pienākums (27). Jāpārbauda, vai lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares jutīgums saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā, varēja radīt nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tomēr pasākumu, kas ir vispārīgās (para-)fiskālās sistēmas piemērošanas izņēmums, var pamatot ar šīs sistēmas būtību un vispārējo ekonomiju, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka minētais pasākums tiešā veidā izriet no šīs sistēmas pamatprincipiem. No vienas puses, ir jānošķir konkrētajai sistēmai izvirzītie mērķi, kas ir tās ārējie mērķi, un, no otras puses, sistēmai pašai iekšēji raksturīgie mehānismi, kas nepieciešami minēto mērķu īstenošanai (28).
Tā kā atklājas, ka ELGA finansējums neveidojas tikai no parafiskālām iemaksām, bet arī no tiešām valsts iemaksām, šādu pamatojumu, kas balstīts uz ražotāju solidaritāti, nevar piemērot, un tāpēc visa šī sistēma ir jāatzīst par kopumā selektīvu.
Tātad šajā gadījumā kompensācijas, kas tika izmaksātas ražotājiem 2008. gadā, proti, 386 986 648 euro, galvenokārt netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, jo šīs iemaksas veidoja tikai 88 353 000 euro. Šajā gadījumā apdrošinātajiem ražotājiem izmaksātais atbalsts vairs nav uzskatāms par tādu, kas finansēts tikai no iemaksām (29).
(63)
Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, proti, 415 019 452 euro, Komisija atzina, ka tās netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, kuru summa 2009. gadā sasniedza 57 015 388 euro. Šīs kompensācijas bija paredzētas 2009. gada 30. janvāra starpministriju rīkojumā kā ārkārtas apdrošināšanas atlīdzība, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un tās neietilpa kompensācijās, kuras ELGA bija jāizmaksā ražotājiem 2009. gadā, lai novērstu kaitējumu obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka arī šīs kompensācijas būtu uzskatāmas par patiesām kompensācijām.
(64)
Lai lauksaimniecības produktu ražotājiem varētu izmaksāt šīs palielinātās kompensācijas, ELGA bija jāņem divi aizņēmumi, kas būs jāatmaksā desmit gadu laikā (skatīt 16. un 17. apsvērumu). Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegtajiem datiem par ikgadējo procentu un amortizācijas maksājumu dinamiku attiecībā uz šiem diviem aizņēmumiem, jāatzīst, ka ELGA nebūs spējīga atmaksāt šos ikgadējos maksājumus desmit gadu laikā tikai no ražotāju veiktajām īpašajām apdrošināšanas iemaksām, jo vairāk tāpēc, ka šīs iemaksas būs jāizmanto kompensāciju izmaksai par zaudējumiem, kas radīsies šajos nākamajos gados.
(65)
Sniedzot papildu informāciju, Grieķijas iestādes norādīja, ka ir pieņemts jauns Likums 3877/2010 par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, lai palielinātu ELGA ieņēmumus.
Komisija uzskata, ka minētais likums nākotnē var sekmēt ELGA darbības sanāciju. Tātad ELGA ieņēmumu palielināšana nākotnē neļauj secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados.
Turklāt ar aizņēmumu, par ko ELGA noslēdza līgumu attiecībā uz 2009. gadu, tā ir pārmērīgi apgrūtinājusi ieņēmumus, ko tā saņems turpmākajos desmit gados, ņemot vērā to, ka tai jau ir pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā ieķīlājusi apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Kā informēja ieinteresētās personas (skatīt 34. un 35. apsvērumu), šo problēmu var tikai padziļināt vēl divi papildu aizņēmumi, ko ELGA paņēma 2009. gadā. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts resursiem, kas pieejami ELGA.
(66)
Jebkurā gadījumā nešķiet, ka atbalsta sistēmas veikto diferenciāciju starp uzņēmumiem, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, varētu pamatot ar attiecīgās sistēmas solidaritātes mērķiem, skatot tos kontekstā ar Grieķijas tiesību aktiem par dabas katastrofu radītu zaudējumu kompensēšanu. Tādēļ, pirmkārt, citās nozarēs, uz kurām attiecas pašreizējā sistēma, līdzīgi vai salīdzināmi riski ir uzņēmumu pašu atbildība, un, otrkārt, ir acīmredzams, ka pašas lauksaimniecības nozares iekšienē, ko apdrošina šī sistēma, daži ražotāji vienmēr būs vairāk pakļauti noteiktiem riskiem nekā citi (sava ražošanas veida vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ), un no tā izriet, ka izmaksāto atbalstu vienmēr pārsvarā saņems dažas ražotāju kategorijas uz citu rēķina.
(67)
Minēto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ELGA 2008. un 2009. gadā lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
(68)
Tādēļ ir jāpārbauda, vai ir iespējams saskaņot izņēmumu ar vispārīgo principu par valsts atbalsta aizliegumu, ko paredz Līguma 107. panta 1. punkts.
2. Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem
(69)
Ņemot vērā to, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.
3. Atbalsta pasākumu saderīguma novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu
(70)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.
(71)
Lai varētu izmantot šo izņēmumu, attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir jāatbilst tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā tās ir Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā un jo īpaši to V.B nodaļa, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarīto kaitējumu, un konkrēti - V.B.3. punkta noteikumi, kas paredz atbalstu lauksaimnieku zaudējumu kompensēšanai, kurus radīja sliktie laika apstākļi, kā arī Atbrīvojuma regulas 11. pants.
Jāpiebilst, ka pamatnostādņu V.B.4. punkta noteikumi, kuri attiecas uz atbalstu dzīvnieku un augu slimību apkarošanai, ir jāpiemēro dažiem produktiem, kuriem 2009. gadā tika piešķirts atbalsts ražotājiem (austrumu tabakai un vasaras kartupeļiem). Tomēr, tā kā Grieķijas iestādes ir pierādījušas - šo produktu slimības ir izraisījuši sliktie laika apstākļi (skatīt arī 44. apsvērumu) saskaņā ar pamatnostādņu V.B.4. punkta 31. zemsvītras piezīmi, Komisija novērtēja šo atbalsta pasākumu atbilstību V.B.3. apakšpunkta noteikumiem.
(72)
Pamatnostādņu iepriekš minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi, kurus piemēro šim gadījumam, ir uzskaitīti turpmāk:
a)
saskaņā ar pamatnostādņu 125. punktu meteoroloģiskās parādības, piemēram, salu, krusu, lietavas vai sausumu, proti, tās parādības, kas bija iestājušās šajā gadījumā un radīja kaitējumu noteiktiem lauksaimniecības produktiem Grieķijā 2008. un 2009. gadā, var pielīdzināt dabas katastrofām, kad zaudējumu līmenis ir sasniedzis noteiktu robežvērtību, salīdzinot ar parasto ražošanu. Šo pielīdzināto notikumu kompensēšana sekmē lauksaimniecības nozares attīstību, un tā ir jāapstiprina, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
Tātad, lai slikto laika apstākļu radīto zaudējumu kompensēšanai varētu piešķirt atbalstu, šiem zaudējumiem ir jāsasniedz 30 % no ieinteresētās personas gada vidējā ražošanas līmeņa trīs iepriekšējo gadu laikā vai no trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību. Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas parastā ražošanas līmeņa aprēķina metodes, tostarp reģiona atsauces vērtības, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem;
b)
atbalsta pasākumu paziņojumos ir jāiekļauj meteoroloģiskā informācija, kas pamato šos pasākumus. Turklāt nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības var pielīdzināt tikai dabas katastrofām, ko oficiāli atzinušas valsts iestādes;
c)
atbalsta bruto intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % (90 % nelabvēlīgajās zonās vai tajās zonās, kas paredzētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (30) 36. panta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā un ko dalībvalstis norobežojušas saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu) no produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, kas aprēķināts šādā veidā:
i)
gada laikā saražotā daudzuma vai pēc nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības pārpalikušā daudzuma reizinājuma ar vidējo pārdošanas cenu, kas aprēķināta minētā gada laikā, rezultāts,
kas atņemts no:
ii)
vidējā gada laikā saražotā daudzuma trīs iepriekšējos gados (vai trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību) reizinājuma ar aprēķināto vidējo pārdošanas cenu rezultāta.
Summu, kas pieejama kā atbalsts, var palielināt, pieskaitot citas izmaksas, kuras lauksaimnieks īpaši pamato ar faktu, ka raža nav izaugusi kādas nelabvēlīgas meteoroloģiskās parādības dēļ;
d)
maksimālā zaudējumu summa, par ko var saņemt atbalstu, ir jāsamazina par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netiek atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;
e)
zaudējumi jāaprēķina atsevišķu saimniecību līmenī, bet Komisija var piekrist vidējo rādītāju izmantošanai, ar nosacījumu, ka tie ir reprezentatīvi un neparedz ievērojamu papildu kompensāciju kādam atsevišķam saņēmējam;
f)
saņēmējam jebkurā gadījumā vienmēr ir jāsedz daļa no savām izmaksām (pamatnostādņu 125. punkta d) apakšpunkts);
g)
šī sistēma ir jāievieš trīs gadu laikā, un atbalsts ir jāizmaksā četru gadu laikā pēc izdevumu vai zaudējumu rašanās.
(73)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 373 257 465,71 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radīja sliktie laika apstākļi, Komisija atzīst, ka tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 347 193 466,52 euro apmērā (skatīt 42. apsvērumu), atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā. Par atbalstu 2 472 785,97 euro apmērā turpmāko zaudējumu segšanai attiecībā uz to pašu augkopības produkciju jāteic, ka arī tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 2 300 185,51 euro apmērā, atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā.
(74)
Kā liecina 42. apsvērumā iekļautā tabula, jo īpaši labi izpildīts ir nosacījums, kas izskatīts 72. apsvēruma a) punktā, proti, zaudējumu robežvērtība sasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa attiecībā uz kompensācijas atbalstu 347 193 466,52 euro apmērā. Izvērtējot atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai, attiecībā uz 93,02 % šā atbalsta kopsummas, proti, 2 300 185,51 euro, ir izpildīts nosacījums par zaudējumu līmeni, kad ir iznīcināti vairāk nekā 30 % parastā ražošanas līmeņa, un līdz ar to ir izpildīta arī prasība, kas minēta 72. apsvēruma a) punktā.
(75)
Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju (skatīt 39. apsvērumu), attiecīgā kompensācijas atbalsta bruto intensitāte salīdzinājumā ar produkta pārdošanas ieņēmumu samazināšanos atbilst robežvērtībai, kas noteikta Atbrīvojuma regulas 11. pantā (skatīt 72. apsvēruma c) punktu). Tomēr šīs intensitātes aprēķini neatbilst vidējam daudzumam, kas saražots trīs iepriekšējo gadu laikā (vai trīs gadu vidējam rādītājam) saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. pantu, ņemot vērā to, ka šim kompensācijas atbalstam ir piemērota cita metode parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanai (skatīt 40. apsvērumā aprēķina metodes aprakstu).
(76)
Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas aprēķina metodes, kas paredzētas Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem. Pēc šajā gadījumā izmantotās aprēķina metodes apraksta analīzes Komisija uzskata, ka šī metode atbilst iepriekš minētajam pamatnostādņu noteikumam un, ņemot vērā šā atbalsta intensitāti, nav riska, ka par zaudējumiem tiks izmaksāta pārmērīga kompensācija.
(77)
Komisija arī atzīst, ka Grieķijas iesniegtie meteoroloģiskie dati par notikumiem, kas iestājās 2007./2008. gada sezonas laikā, pierāda tādu klimatisku apstākļu esamību, kas var pamatot attiecīgo kompensāciju piešķiršanu.
(78)
Turklāt saskaņā ar informāciju, kas sniegta par šo atbalstu (skatīt 39. apsvērumu), tas ir samazināts par summām, kuras iespējams saņemt no apdrošināšanas sabiedrībām, un par izmaksām, kuras neatbilst zaudējumus radījušā notikuma prasītajai būtībai. Turklāt zaudējumi ir aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī. Visbeidzot, ir ievēroti atbalsta izmaksāšanas termiņi pēc zaudējumu rašanās, kas paredzēti 72. apsvēruma g) punktā.
(79)
Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija var secināt, ka kompensācijas atbalsts 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un kur 2 300 185,51 euro attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai par to pašu augkopības produkciju, atbilst noteikumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un līdz ar to ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(80)
Tātad, kā liecina tabula 42. apsvērumā, kompensācijas atbalsts 26 063 999,19 euro apmērā, ko ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, neatbilst Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punkta noteikumam par zaudējumu robežvērtību salīdzinājumā ar parasto ražošanu. Komisija atzīst, ka šis kompensācijas atbalsts nav saderīgs ar visiem nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
(81)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 7 338 119,74 euro apmērā, ko ELGA 2008. gadā piešķīra lauksaimniekiem, lai segtu dzīvnieku resursu zaudējumus, no 43. apsvēruma izriet, ka saskaņā ar Grieķijas iestāžu datiem šis atbalsts, kas izmaksāts īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Lai gan minētās iestādes šādi secināja par visu kompensācijas atbalstu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, tas attiecas tikai uz atbalstu, par kuru nav sniegta papildu informācija, lai šo atbalstu varētu klasificēt kā saderīgu ar pamatnostādnēm. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts, lai izpildītu pienākumu sadarboties ar Komisiju, ir atbildīga par visas tās informācijas iesniegšanu, kas šai iestādei ļautu pārliecināties par to, vai ir izpildīti nosacījumi pieprasītā izņēmuma saņemšanai (31). Šajā gadījumā Grieķijas iestādes nekad nav atsaukušās uz pamatnostādnēm un nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas Komisijai ļautu pārbaudīt datus saistībā ar šīm pamatnostādnēm, un tas viss - neatkarīgi no Komisijas norādēm, kas sniegtas lēmuma par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu 21. punktā.
(82)
Attiecībā uz atbalstu 114 374,86 euro apmērā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radījuši lāči, uz šo atbalstu neattiecas pamatnostādņu V sadaļas noteikumi par riska un krīzes pārvaldību. Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punktu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem neattiecas pamatnostādnes, Komisija katrā atsevišķā gadījumā veic pārbaudi un neapstiprina šāda veida pasākumus, ja vien to radītā pozitīvā ietekme uz nozares attīstību nekompensē lielāko daļu risku jautājumā par izraisītajiem konkurences izkropļojumiem.
Saskaņā ar pamatnostādņu 113. punktu, kurā ir runa par valsts atbalsta atļaušanu riska pārvaldībai, ir jānodrošina minimālās ražotāju iemaksas pieprasīšana par zaudējumiem, lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku un veicinātu arī citu risku mazināšanos. Tātad šajā gadījumā piešķirtā atbalsta intensitāte bija 100 % un, pēc Komisijas domām, nebija nekādas ražotāju līdzdalības zaudējumu segšanā, un tas varēja izraisīt konkurences izkropļojumu riskus. Minētā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā bija jāpieprasa ražotāju minimālā līdzdalība 20 % apmērā. Līdz ar to šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai par 80 % atbalsta intensitātes, proti, par 91 500 euro. Pretēji tam, attiecībā uz pārējo summu, kas atbilst 20 % atbalsta intensitātes, minētais atbalsts nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(83)
Attiecībā uz atbalstu korekcijas darbībām pēc administratīvām neuzmanības kļūdām novērtējuma ziņojumos par atbalstu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai Grieķija nav iesniegusi neko citu, kā vien šā atbalsta kopsummu, proti, norādījusi summu - 3 803 901,72 euro. Tādējādi korekcijas darbību summas saistībā ar kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumiem, kā arī par augkopības produkcijai lāču nodarītajiem zaudējumiem (skatīt 41., 42. un 43. apsvērumu) nav precizētas tajā papildu informācijā, kuru Grieķijas iestādes nosūtījušas Komisijai. Tā kā šīs korekcijas darbības attiecās uz administratīvajām kļūdām, kuras radīja ELGA parādus attiecīgā atbalsta saņēmējiem, Komisija secināja, ka šo korekcijas atbalstu varēja iekļaut minētajā kompensācijas atbalstā. Tomēr, tā kā Komisija par saderīgu ir atzinusi tikai kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas zaudējumiem 349 666 252,49 euro apmērā (skatīt 75. apsvērumu), Komisija secināja, ka tikai tās korekcijas darbības, kuras attiecas uz minēto kompensācijas atbalstu, ir uzskatāmas par atbalstu, kas izpilda pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautos nosacījumus, un tikai tās drīkst saņemt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu.
(84)
No kompensācijas atbalsta 415 019 452 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, atbalsts 27 614 905 euro apmērā atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kā izklāstīts 73. apsvērumā.
(85)
Pamatojoties uz detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes iesniedza par katru kompensācijas atbalstu, ko ELGA izmaksāja 2009. gadā (skatīt 37. apsvērumu), Komisija varēja konstatēt, ka nosacījums, kas minēts 73. apsvēruma a) punktā, proti, ka zaudējumu robežvērtībai ir jāsasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa, ir izpildīts attiecībā uz kompensācijas atbalstu 27 614 905 euro apmērā.
(86)
Saskaņā ar 76.-79. apsvērumu attiecībā uz atbalsta daļu, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, tādus pašus secinājumus var izdarīt arī par atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā 27 614 905 euro apmērā, un proti, ka arī šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajos noteikumos.
(87)
Proti, attiecīgā atbalsta intensitāte, aprēķināšanas metode, kas izmantota šajā gadījumā, meteoroloģiskie dati, kas attiecas uz notikumiem 2008.-2009. gada sezonas laikā (skatīt tabulu 44. apsvērumā), pārmērīgas kompensācijas nepieļaušana par zaudējumiem, kā arī atbalsta izmaksāšanas termiņi laikā pēc zaudējumu rašanās - viss atbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā.
(88)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija atzīst, ka atbalsts 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, ir uzskatāms par saderīgu ar pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajiem noteikumiem. Tādēļ tam var piešķirt atkāpi, kas paredzēta Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
(89)
Attiecībā uz pārējo šā atbalsta summu 387 404 547 euro apmērā Komisija konstatē, pretēji Grieķijas iestāžu uzskatam (skatīt 46. apsvērumu), ka tā nav uzskatāma par saderīgu ar Atbrīvojuma regulas 11. panta nosacījumiem.
(90)
Pamatojoties uz detalizēto informāciju, ko Grieķija sniedza par katru atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā, no tās izriet, ka šajā gadījumā nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības neatbilst tādu nelabvēlīgu meteoroloģisku parādību, kuras var pielīdzināt dabas katastrofām, definīcijai, kas paredzēta Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ņemot vērā to, ka attiecīgie sliktie laika apstākļi iznīcināja mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Turklāt parastā ražošana šajā gadījumā netika definēta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktu (32), un līdz ar to attiecīgā atbalsta intensitāte netika noteikta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 11. panta 2. punktā paredzēto aprēķināšanas kārtību.
(91)
Turklāt Grieķijas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojumam par Kopienas pagaidu shēmu (skatīt 47.-50. apsvērumu).
(92)
Komisija attiecībā uz šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts 2009. gadā, nevar tieši piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma šo paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, kas piemērojams no 2008. gada 17. decembra, balstoties uz minēto noteikumu. Paziņojuma 4.2.2. punkta h) apakšpunkts nepārprotami izslēdz no šā paziņojuma piemērošanas jomas uzņēmumus, kas specializējas primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā. Saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi valsts atbalsta specifiskajā jomā Komisijai ir saistoši tās pieņemtie pamatnoteikumi un paziņojumi, ciktāl tie nav pretrunā Līguma normām (33). Līdz ar to pagaidu shēmas 4.2.2. punkta h) apakšpunkta pieņemšanas brīdī rēķinoties ar to, ka atbalsta sistēmu (jāatceras, ka tā bija paredzēta, lai veicinātu piekļuvi finansējumam finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos) nepiemēros uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā, Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā būtiskos konkurences izkropļojumus, kas varēja rasties šajā nozarē, šādi atbalsta pasākumi nebūs nepieciešami vai proporcionāli Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē līdz pat brīdim, kad stāsies spēkā šai nozarei pieņemtie noteikumi un konkrētās robežvērtības (34). Pēc Komisijas domām, paziņojumu, kāds tas bija spēkā attiecīgajā brīdī, piemēroja šā atbalsta piešķiršanai, sākot no 2008. gada 17. decembra un līdz 2009. gada 27. oktobrim.
Pamatnostādnes, ko piemēroja brīdī, kad piešķīra attiecīgo atbalstu, bija Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā. Tātad, kā izriet no 91. apsvēruma, šajā gadījumā sliktie laika apstākļi bija iznīcinājuši mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Līdz ar to pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi nav uzskatāmi par izpildītiem attiecībā uz šo kompensācijas atbalstu.
(93)
Saskaņā ar 48. apsvērumu Grieķijas iestādes uzskatīja, ka paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu piemēro šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.
Tāpēc Komisija uzskata, ka iespēju deklarēt atbalsta pasākumus lauksaimniecības nozarē, kas saderīgi ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, var attiecināt tikai uz to atbalstu lauksaimniecības nozarē, kas piešķirts, sākot no 2009. gada 28. oktobra, proti, no datuma, kad stājās spēkā grozījums paziņojumā par Kopienas pagaidu shēmu, kas paredzēja ierobežotu saderīga atbalsta summu uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā.
(94)
Šajā gadījumā saskaņā ar detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes sniegušas par katru atbalstu, ko ELGA piešķīra 2009. gadā, var secināt, ka gandrīz viss attiecīgais atbalsts lauksaimniecības produktu ražotājiem ir piešķirts datumos pirms iepriekš minētā 2009. gada 28. oktobra datuma. Tāpat lielākā daļa šā atbalsta ir piešķirta laikā no 2009. gada marta līdz 2009. gada jūlijam, bet pārējais atbalsts ir sniegts 2009. gada septembrī.
(95)
Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc uz to nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu.
(96)
Tomēr Komisija atzīst, ka attiecībā uz atbalstu, kuru ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem datumos, kas bija vēlāki par iepriekš minēto 2009. gada 28. oktobra datumu (ļoti nelielu daļu šā atbalsta piešķīra 2009. gada decembrī un 2010. gada novembrī), var piemērot grozījumus, kas paziņojumā izdarīti attiecībā uz lauksaimniecības nozari.
(97)
Attiecīgais atbalsts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Tomēr nosacījums, kas paredzēts minētā paziņojuma 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, nav ievērots, jo ELGA nesaņēma no attiecīgajiem lauksaimniekiem deklarāciju par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalsta pasākumiem saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu, ko viņi saņēmuši kārtējā finanšu gada laikā. Tāpēc Komisija atzīst par pieņemamu Grieķijas iestāžu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā minēto prasību var uzskatīt tikai par formalitāti, ņemot vērā to, ka Grieķija laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nav piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem de minimis atbalstu vai atbalstu, pamatojoties uz paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu. Komisija līdz ar to secina, ka atbalsta pasākumi, kuriem piemēro paziņojumu, atbilst minētā paziņojuma 4.2.2. punkta nosacījumiem, un uz tiem var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(98)
Turklāt Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka daļa minētā atbalsta 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 (skatīt 51. un 52. apsvērumu).
VII. SECINĀJUMI
(99)
Kompensācijas, kuras ELGA 2008. gadā izmaksāja ražotājiem, proti, 386 986 648 euro, tikai daļēji tika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, ko maksāja lauksaimnieki, ņemot vērā to, ka šīs iemaksas 2008. gadā nepārsniedza 88 353 000 euro. Attiecībā uz 2009. gadā izmaksātajām kompensācijām, proti, 415 019 452 euro, tās netika finansētas ar īpašo obligāto iemaksu starpniecību.
(100)
Attiecībā uz diviem aizņēmumiem, ko ELGA vajadzēja ņemt, lai varētu izmaksāt minētās kompensācijas ražotājiem, jāsecina, ka, izmantojot ražotāju veiktās īpašās apdrošināšanas iemaksas, ELGA nebūs spējīga atmaksāt ikgadējos procentu maksājumus un amortizāciju desmit gadu laikā - laika posmā, kas paredzēts šo aizņēmumu atmaksāšanai, jo vairāk tādēļ, ka no šīm iemaksām būs jāizmaksā kompensācijas par zaudējumiem, kas radīsies minēto gadu laikā.
(101)
No visa iepriekš teiktā izriet, ka kompensācijas, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā saskaņā ar obligātās apdrošināšanas sistēmu, nevar uzskatīt par tādām, kas finansētas tikai no ražotāju veiktajiem maksājumiem kā īpašām apdrošināšanas iemaksām. Minētā iemesla dēļ Komisija secina, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
(102)
Komisija konstatē, ka Grieķijas Republika ir sniegusi minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.
(103)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašo obligātās apdrošināšanas sistēmu, Komisija:
a)
secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un no kā summa 2 300 185,51 euro apmērā attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai tai pašai augkopības produkcijai - Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;
b)
uzskata, ka valsts atbalsts 33 402 118,93 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem noteiktu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;
c)
uzskata, ka valsts atbalsts 114 374,86 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, var radīt konkurences izkropļojumu riskus un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;
d)
uzskata, ka no valsts atbalsta 3 803 901,72 euro apmērā, kas piešķirts korekcijas darbībām pēc kļūdu atklāšanas novērtējuma ziņojumos, tikai tās korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kā arī korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 91 500 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus radījuši lāči, atbilst pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautajiem nosacījumiem, un tāpēc uz tām var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turpretim citi valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti korekcijas darbībām, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu.
(104)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu, Komisija:
a)
secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus - Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;
b)
secina, ka attiecībā uz valsts atbalstu 387 404 547 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus:
-
atbalsts, kas tika piešķirts datumos pirms 2009. gada 28. oktobra (35), t. i., datuma, kad stājās spēkā paziņojuma grozījums, kas tajā iekļāva lauksaimniecības uzņēmumus, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti šajā paziņojumā, pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti piemērojamajā de minimis regulā,
-
attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri piešķirti pēc 2009. gada 28. oktobra, Komisija secina, ka tie izpilda visus nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Kompensācijas, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā - “ELGA”) 2008. un 2009. gadā izmaksājusi lauksaimniecības produktu ražotājiem, ir valsts atbalsts.
2. Kompensācijas atbalsts, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, kā arī attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanu 91 500 euro apmērā, un korekcijas darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekš minēto atbalstu. Kompensācijas atbalsts, kas atbilst pārējai summai un izmaksāts 2008. gadā saskaņā ar īpašo apdrošināšanas sistēmu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
3. Kompensācijas atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu Nr. 262037, kuru 2009. gada 30. janvārī izdeva ekonomikas ministrs un lauku attīstības ministrs, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
Kompensācijas atbalsts 387 404 547 euro apmērā, kas piešķirts ražotājiem datumos pirms 2009. gada 28. oktobra, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007.
2. pants
1. Grieķija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no saņēmējiem nesaderīgo atbalstu, kas minēts 1. pantā un jau ir nelikumīgi nodots viņu rīcībā.
2. Atgūstamajā atbalstā ir iekļauti procenti, kurus aprēķina, sākot ar dienu, kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz atbalsta atmaksāšanas dienai.
3. Procentus aprēķina no saliktās bāzes summas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (36) V nodaļā.
4. Atgūšana notiek nekavējoties atbilstīgi valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ar nosacījumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi.
3. pants
Lēmuma 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva. Grieķija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Grieķija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem;
b)
šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu detalizēts apraksts;
c)
dokumenti, kuri pierāda, ka saņēmēji ir brīdināti par atbalsta atmaksāšanu.
2. Grieķija informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu līdz 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai.
3. Pēc 1. punktā minētajiem diviem mēnešiem Grieķija pēc Komisijas pieprasījuma iesniedz ziņojumu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Šajā ziņojumā norāda arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, ko atbalsta saņēmēji jau ir atmaksājuši.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2011. gada 7. decembrī