РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 23. marts)
par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/524/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (2), kā arī ņemot vērā to piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Vācija ar 2000. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 7. augustā, paziņoja Komisijai par savu nodomu sniegt atbalsta intensitāti 35 % apmērā Glunz AG un OSB Deutschland GmbH investīciju atbalstam integrēta kokapstrādes centra izveidošanai Netgavā (Saksija-Anhalte). Plānoto atbalstu reģistrēja ar numuru N 517/2000.
(2)
Pēc papildu informācijas saņemšanas Komisija 2001. gada 25. jūlijā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru, ņemot vērā Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (3) (turpmāk tekstā - 1998. gada RADP), tai nav iebildumu pret atbalsta intensitāti 35 % apmērā.
(3)
Ar 2004. gada 1. decembra spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju (4), Pirmās instances tiesa atcēla šo Komisijas lēmumu.
(4)
Tādēļ, pamatojoties uz Vācijas 2000. gada 7. augusta paziņojumu, Komisijai tagad ir jāpieņem jauns lēmums.
(5)
Komisija 2004. gada 17. decembra vēstulē jautāja Vācijai, vai tā, ņemot vērā Komisijas lēmuma atcelšanu, vēlas papildināt 2000. gada 7. augusta paziņojumā sniegto informāciju. Vācijai 2005. gada 3. martā saistībā ar šo lietu nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Vācija sniedza atbildi 2005. gada 23. marta vēstulē, taču toreiz nesniedza papildu informāciju.
(6)
Vācija attiecīgo atbalstu piešķīra 2000. gada februārī, pamatojoties uz Komisijas atļauju. Vācija uzsāka atbalsta izmaksāšanu pēc Komisijas 2001. gada 25. jūlija lēmuma pasludināšanas, kurā Komisija neiebilda pret atbalstu.
(7)
Tā kā Pirmās instances tiesa atcēla 2001. gada 25. jūlija lēmumu, izveidojās tiesiskais stāvoklis, kas pielīdzināms situācijai it kā šāds lēmums nebūtu pieņemts un tādējādi Vācija nebūtu saņēmusi Komisijas atļauju piešķirt atbalstu plānotajā intensitātē (5). Tādēļ Komisija reģistrēja šo lietu nelikumīgi piešķirtu atbalstu reģistrā ar numuru NN 18/05.
(8)
Komisija 2005. gada 20. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu saistībā ar piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā - LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
(9)
Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai ar atbalstu saistītus apsvērumus.
(10)
Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Apsvērumus nodeva tālāk Vācijai, kurai deva iespēju sniegt komentārus. Vācija pauda savus apsvērumus 2005. gada 24. oktobra un 2006. gada 24. janvāra vēstulē.
(11)
Vācija 2006. gada 28. februāra vēstulē saskaņā ar 7. panta 6. punkta trešo teikumu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (7), lūdza izbeigt formālo pārbaudes procedūru, pamatojoties uz to, ka Vācija un Glunz AG Eiropas Savienības Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību pret Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju (apvienotās lietas C-75/05 P un C-80/05 P).
(12)
Komisija 2006. gada 9. marta vēstulē piekrita pārtraukt procedūru līdz brīdim, kad Eiropas Kopienu Tiesa (turpmāk tekstā - EKT) pasludinās spriedumu apvienotajās lietās C-75/05 P un C-80/05 P, Vācija u. c. pret Kronofrance.
(13)
EKT 2008. gada 11. septembra spriedumā (8) apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. Pēc tam tika atsākta formālā pārbaudes procedūra lietā C 28/05.
(14)
Vācija ar 2009. gada 4. augusta un vēlāk, pēc Komisijas informācijas pieprasījuma, ar 2010. gada 19. jūlija vēstuli iesniedza papildu informāciju.
II. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS
2.1. ATBALSTA PASĀKUMS
(15)
Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt [Saksijas-Anhaltes federālās zemes Attīstības veicināšanas institūts] 2000. gada 29. februārī nolēma piešķirt Glunz AG un OSB Deutschland GmbH ieguldījumu atbalstu integrēta kokapstrādes centra būvniecībai Netgavā [Nettgau] (Saksija-Anhalte). Atbalsta kopējā summa ir EUR 69 797 988.
(16)
Saskaņā ar informāciju 2000. gada 4. augusta paziņojumā atbalstu ir plānots sniegt subsīdijas veidā EUR 46 201 868 apmērā, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (9). Subsīdija atbilst 23,17 % bruto no kompensējamām izmaksām.
(17)
Vēl, pamatojoties uz 1999. gada Likumu par ieguldījuma piemaksām [Investitionszulagengesetz 1999] (10) ir paredzēts piešķirt ieguldījuma piemaksu, ko Komisija apstiprināja EUR 23 596 120 apmērā. Ieguldījuma piemaksa atbilst 11,83 % bruto no kompensējamām izmaksām.
(18)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”, jau ir izmaksāta summa EUR [..] (11) apmērā un ieguldījuma piemaksa EUR [..] apmērā. Tādējādi Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu kopumā EUR [..] apmērā (no piešķirtās kopējās summas EUR 69 797 988 apmērā).
2.2. SAŅĒMĒJI
(19)
Ir divi atbalsta saņēmēji.
(20)
Viens no saņēmējiem ir Hammā (Ziemeļreina-Vestfālene) esošā akciju sabiedrība Glunz AG (turpmāk tekstā - Glunz), kas dibināta 1932. gadā un tolaik darbojās kokmateriālu tirdzniecības sektorā. Kopš 1960-iem gadiem uzņēmums ražo un pārdod tikai skaidu plātnes, vidēja blīvuma šķiedru plātnes (mitteldichte Faserplatten, MDF), OSB (orientētās skaidu plātnes) un saplāksni. Paziņojuma iesniegšanas laikā Tableros De Fibras S. A. (turpmāk tekstā - TAFISA), kas pieder pie portugāļu SONAE grupas, piederēja 96,03 % no Glunz akcijām.
(21)
Otrs saņēmējs ir OSB Deutschland GmbH (turpmāk tekstā - OSBD), kas 100 % pieder uzņēmumam TAFISA un tādējādi kopā ar Glunz pieder pie viena koncerna, jo abi uzņēmumi ir TAFISA meitas uzņēmumi. OSBD ir dibināts 1999. gada 16. jūlijā un pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas Netgavā uzsāka ražot un pārdot OSB produktus.
2.3. IEGULDĪJUMU PROJEKTS
(22)
Ieguldījumu vieta atrodas Netgavā (Saksijā-Anhaltē), reģionā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimāli pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte lielu uzņēmumu jaunu ieguldījumu veicināšanai bija 35 %.
(23)
Teritorijā, kas līdz šim nav izmantota komerciāliem mērķiem, Glunz un OSBD izveidoja integrētu kokapstrādes centru, kurš sastāv no divām apvienotām ražotnēm. Pirmajā ražotnē, kas pieder OSBD, ražo OSB produktus, bet otrajā, Glunz piederošajā ražotnē, - kokskaidu plātnes. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji savienotas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, laminēšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Turklāt abas ražotnes pārvalda viena centrāla pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.
(24)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, ņemot vērā ražotņu un kopējās tehniskās infrastruktūras optimālo atrašanās vietu, integrētais kokapstrādes centrs sniedz vairākas priekšrocības, īpaši saistībā ar saražoto koka plātņu apstrādi. Tādējādi ir nodrošināta optimāla kokmateriālu sortimenta izmantošana, labāka izejvielu izlietošana un iekšēja atkārtoti izmantojamu materiālu aprite.
(25)
Saskaņā ar 2000. gada 7. augusta paziņojumu daļa no atbalsta ir piešķirta OSB ražotnei, bet otra daļa - skaidu plātņu ražotnei. Tā kā OSB ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 81,8 miljoni, tai ir piešķirts atbalsts EUR 28,61 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. Skaidu plātņu ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 117,6 miljoni, tādēļ tai ir piešķirts atbalsts EUR 41,18 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei.
(26)
Paziņojuma iesniegšanas laikā Vācija pieņēma, ka integrētajā kokapstrādes centrā Netgavā izveidos 355 pastāvīgas darbavietas, proti, 234 skaidu plātņu ražotnē un 121 - OSB ražotnē. Turklāt attiecīgajos atbalstāmajos reģionos bija jāizveidojas 520 netiešām darbavietām un 33 no tām garantētu esošo darbavietu saglabāšanu. Jaunos ieguldījumus Netgavā bija plānots veikt laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2002. gada beigām, un ražošanai bija jāsākas 2001. gadā. Darbība ar pilnu jaudu bija jāsaniedz pēc diviem gadiem.
(27)
Jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda 2002. gadā bija aptuveni [..] m3. 1999. gadā TAFISA grupas ražošanas jauda OSB izstrādājumu jomā bija [..] m3.
(28)
Savukārt Glunz grupas skaidu plātņu ražošanas jauda 1999. gadā bija [..] m3. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pateicoties Netgavas centra saražotajai jaudai [..] m2, kopējā ražošanas jauda palielināsies līdz [..] m3.
III. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS CĒLOŅI
(29)
Pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti 1998. gada RADP ietvaros nosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kurā ņem vērā virkni vērtēšanas faktoru, jo īpaši faktoru, kas atspoguļo konkurences stāvokli attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (T faktors), kuram var noteikt kādu no četrām vērtībām - 0,25, 0,5, 0,75 vai 1. Novērtējumu “1” var noteikt tikai tad, ja attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (kas definēta zemākajā NACE līmenī) nav konstatējama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams (palielinātas jaudas tests) un/vai ja konkrētais tirgus (kas definēts kā attiecīgais produkts un tā aizstājēji) nav tirgus ar lejupslīdi (tirgus lejupslīdes tests).
(30)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda šaubas saistībā ar tā konkrētā tirgus nošķiršanu, kuram pieder OSB, un tādēļ nevarēja konstatēt, vai saistībā ar konkurences faktoru (T) ir runa par lejupslīdošu tirgu.
IV. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(31)
Komisija 2005. gada 22. novembrī saņēma kopējus apsvērumus (12) no konkurentiem, kas pieder pie KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG un Kronofrance S. A.).
(32)
Savos apsvērumos KronoGroup uzņēmumi norāda, ka jānošķir tirgus, ietverot OSB un skujkoku koksnes saplāksni. Lapkoku koksnes saplāksnis ir daudz dārgāks un to pamatā izmanto (mēbeļu industrijas un iekšējās apdares) jomās, kurās OSB un skujkoku koksnes saplāksni izmanto ļoti maz vai nemaz. Lai pamatotu savu izteikumu, ieinteresētās personas atsaucas uz Jaakko Pöyry pētījumu (13) un Finnish Forest Research Institute publikāciju.
(33)
KronoGroup pauda vēl citus apsvērumus, kuru rezumējums ir minēts turpmāk.
(34)
KronoGroup norāda, ka, lai konstatētu, vai tirgū pastāv lejusplīde, Komisijai ir jāpamatojas uz datiem līdz 1999. gadam, jo tikai tie bija pieejami laikā, kad stājās spēkā Komisijas iepriekšējais lēmums par atbalsta apstiprināšanu (2001. gada jūlijs), kuru Pirmās instances tiesa vēlāk atcēla. Laika posmā no 1995. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum vidusmērā bija negatīvs izaugsmes rādītājs - 4,626 %. Taču KronoGroup piebilst, ka laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum bija vidusmērā pozitīvs izaugsmes rādītājs 0,456 % (kas gan bija zemāks nekā apstrādes industrijas izaugsme EEZ kopumā).
(35)
Vēl KronoGroup norāda, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus, ražošanas iekārtas un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. Tas nozīmētu, ka saistībā ar abām ražotnēm visi vērtēšanas faktori jānosaka atsevišķi.
(36)
KronoGroup arī norāda, ka Netgavā veikto ieguldījumu rezultātā Glunz ir slēdzis savu skaidu plātņu ražotni Zasenburgā (Sassenburg) (kas atrodas 30 km attālumā, taču citā federālajā zemē - Lejassaksijā (14)). Tā citē laikrakstu rakstus, no kuriem izriet, ka jaunais centrs Netgavā ir pārņēmis visu Zasenburgas ražotnes strādnieku kolektīvu. Tas ir pretrunā ar 1998. gada RADP mērķi veidot atbalstāmajos reģionos jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, tādēļ minētās darbavietas nevar ņemt vērā, saskaņā ar 1998. gada RADP nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru (abi šie faktori ir atkarīgi no to darbavietu skaita, kas radītas pateicoties ieguldījumiem).
(37)
Visbeidzot KronoGroup norāda, ka Komisijai saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 bija jāpieprasa, lai dalībvalsts pagaidām atgūst atbalstu (rīkojums pagaidām atgūt nelikumīgu atbalstu), jo, pateicoties daļēji izmaksātajam atbalstam, Glunz un OSBD guva ievērojamas konkurences priekšrocības.
V. VĀCIJAS APSVĒRUMI
(38)
Turpmāk lasāms Vācijas iesniegto apsvērumu rezumējums.
5.1. APSVĒRUMI PAR KONKRĒTĀ OSB TIRGUS NOŠĶIRŠANU
(39)
Vācija uzskata, ka OSB gadījumā atbilstošo tirgu veido OSB un saplāksnis gala izmantojuma veidā - kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdas segums, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Šis tirgus nav lejupslīdošs.
(40)
Pielietojuma jomas, kurās OSB izmanto par saplākšņa aizstājēju, lielā mērā atbilst skujkoku koksnes saplākšņa galvenajiem pielietojuma veidiem. Turpretim lapkoku koksnes nozīmīgākajās pielietojuma jomās (mēbeļu industrija, būvindustrija un transportlīdzekļu apdare) OSB tā tehnisko īpašību dēļ nav iespējams pielietot. Tādēļ OSB iekļaušana kopējā lapkoku koksnes un skujkoku koksnes saplākšņa tirgū neatbilstu faktiskajiem apstākļiem konkrētajos tirgos. To apstiprina arī Jaakko Pöyry2005. gada 21. oktobrī sastādītais atzinums.
(41)
Jaakko Pöyry OSB aizstājēja potenciālam iepriekš minētajās pielietojuma jomās ir noteicis šādu procentuālo īpatsvaru: iepakojumi 40-60 %, žogi 70-80 %, jumtu kopnes 70-90 %, grīdu segumi 50-80 %, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi 70-90 %.
(42)
Ņemot vērā OSB virsmu īpašības, mēbeļu ražošanā tās nav iespējams izmantot redzamām virsmām. Tā kā OSB tiek ražotas no orientētām skaidām, tās ir raupjas un nelīdzenas un to virsma nav vizuāli pievilcīga. Tādēļ OSB nav iespējams arī dekoratīvi pārklāt. OSB ir piemērotas tikai neredzamām mēbeļu detaļām (piemēram, polsterētu mēbeļu pamatnes). Tomēr neredzamo mēbeļu detaļu jomā OSB nespēj konkurēt ar cenu ziņā ievērojami lētākajām skaidu plātnēm, ko pamatā izmanto šajā jomā.
(43)
Būvindustrijas (Formwork) jomā lieta betona gadījumā būtiska nozīme ir tam, lai apšuvuma/karkasa materiālam būtu gluda virsma. Ņemot vērā nelīdzenumus, kas ražošanas rezultātā veidojas OSB, faktūras betona gadījumā tas ir īpaši jāpārklāj, lai nodrošinātu vienmērīgu faktūras betona virsmu. Šāda papildu apstrāde ir dārga un sadārdzina gala izstrādājumu. Salīdzinājumā ar saplākšņiem OSB ir konkurētspējīgas tikai tādā gadījumā, ja tās apšuvei/karkasam var izmantot atkārtoti. Tomēr praktisku iemeslu dēļ tas visos gadījumos nav iespējams. Tā kā plātnes būvlaukumā pakļauj lielam noslogojumam, rezultātā var rasties virsmas bojājumi. Savukārt, ja rodas plaisas, pastāv risks, ka OSB plātne slapjuma/mitruma ietekmē var nošķiebties vai citādā veidā deformēties. Tādēļ augstas kvalitātes, cēlinātu OSB plātņu atkārtota izmantošana nav iespējama visos gadījumos. Papildus jāņem vērā OSB plātņu malu nestabilitāte un jutība pret mitrumu. Turklāt betona karkasa materiāliem ir jābūt ļoti noturīgiem pret pārrāvumiem un locījumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka OSB neatbilst būvindustrijā karkasa materiāliem noteiktajām prasībām. Turpretim salīdzinoši zemās cenas un līdzenās virsmas dēļ šai jomai labi piemērots ir skujkoku koksnes saplāksnis, ko var secināt arī no faktiskā apjoma, kādā to izmanto būvindustrijā.
(44)
Transportlīdzekļu gadījumā arī būtiska nozīme ir līdzenai virsmai, jo tajos izmantotās plātnes bieži vien pārklāj. OSB pārklāšanu nav iespējams vienkārši realizēt dažādu iemeslu dēļ. Pat ja uz OSB uzklāj pārklājumu, piemēram, no melamīna papīra, OSB nelīdzenās struktūras dēļ pastāv risks, ka pārklājums ieplaisā. Veicot iekraušanu ar pacēlāju, atsevišķas virsmas vietas tiek pakļautas spiedienam. Šādos gadījumos pastāv risks, ka mitrā vai slapjā vidē plātnē var nonākt ūdens, kā rezultātā tā var nošķiebties vai deformēties. Stabilu virsmas pārklājumu iespējams nodrošināt tikai ar dārgu papildu apstrādes procesu. Atšķirībā no lapkoku koksnes saplākšņa, kura virsmas īpašās cietības dēļ tas ir salīdzinoši nejutīgs pret skrāpējumiem, spiediena vietām utt., OSB virsma kopumā nav pietiekami noturīga, lai varētu izturēt transporta nozares noslogojumu un spiediena ietekmi.
(45)
Vērtējot, no vienas puses, OSB un skujkoku koksnes saplākšņa un, no otras puses, lapkoku koksnes saplākšņa aizstājamību, pamatā nozīme ir tehniskajām īpašībām un OSB pielietošanas iespējām, kā arī cenas atšķirībai, salīdzinot ar lapkoku koksnes saplāksni. Kaut arī lapkoku koksnes saplāksnis tehniskā ziņā visās jomās ir labāks par skujkoku koksnes saplāksni un OSB, pielietojuma jomās, kurās dominē OSB un skujkoku koksnes saplāksnis, lapkoku koksnes saplāksnim trūkst konkurētspējas tādu cenu atšķirību dēļ, kas veidojas, salīdzinot ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņa cenu. Tādēļ būtu kļūdaini pieņemt, ka OSB varētu kalpot par aizstājēju visu veidu saplāksnim, tostarp lapkoku koksnes saplāksnim.
(46)
Starp saplākšņu un OSB tirgu, no vienas puses, un OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu, no otras puses, pastāv pārklāšanās tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Atšķirības starp abiem tirgiem pamatā pastāv būvindustrijas (Formwork) jomā. Šajā jomā OSB nav piemērots, savukārt skujkoku koksnes saplākšņiem visnotaļ ir atrodams pielietojums un tos arī faktiski izmanto. Kopējā galvenā atziņa ir tā, ka lapkoku koksnes saplāksni nekādā gadījumā nevajadzētu iekļaut OSB tirgū.
5.2. APSVĒRUMI PAR SKAIDU PLĀTŅU TIRGUS ATTĪSTĪBU
(47)
Vācija uzskata, ka ar skaidu plātņu tirgu saistītais konkurences faktors ir jānovērtē ar 1. Šo tirgu nedrīkst uzskatīt par lejupslīdošu, jo tam piemīt spēcīga augšupejoša tendence 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē.
(48)
Šajā sakarā Vācija iesniedza profesora Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) atzinumu (15), no kura izriet, ka laika posmā no 1972. līdz 2003. gadam skaidu plātņu tirgum ilgtermiņā ir bijusi par 36 % ātrāka izaugsme nekā apstrādes rūpniecībai kopumā. Tādēļ Vācija uzskata, ka, ņemot vērā šo izteikto augšupejošo tendenci 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē, skaidu plātņu tirgu nevar uzskatīt par lejupslīdošu.
5.3. APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA INTENSITĀTES SADALI STARP PROJEKTA DAĻĀM
(49)
Gadījumā, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka skaidu plātņu tirgus gadījumā konkurences faktors ir novērtējams ar 0,75, kaut arī OSB gadījumā tas ir 1, Vācija uzskata, ka ir jānosaka kopējā atbalsta intensitāte visam Netgavas projektam, pamatojoties uz abu - gan OSB, gan skaidu plātņu ražošanai paredzēto - ražošanas iekārtu bruto segumu.
(50)
Bruto segums ir summa, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu un uzņēmuma neto peļņas segšanai. Bruto segumu nosaka, aprēķinot starpību starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, kuras tieši rada produkts.
(51)
Pamatojoties uz bruto segumu, atbalsta intensitāte sadalās starp atsevišķajām Netgavas ieguldījumu projekta daļām atbilstoši OSB un skaidu plātņu izstrādājumu faktiskajam ieguldījumam saimnieciskās darbības rezultātos.
5.4. APSVĒRUMI PAR CITIEM KRONOGROUP IZTEIKUMIEM
(52)
Vācija uzskata, ka valsts atbalsta novērtējumam ir jābūt pamatotam ar faktiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā.
(53)
Vācija uzskata, ka tas izriet no 1998. gada RADP interpretācijas. Šajā sakarā tā atsaucas uz 1998. gada RADP 3.1. punktu, kurā noteikts, ka pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka, pamatojoties uz reģionālo atbalstu maksimālo summu paziņojuma iesniegšanas laikā. Turklāt saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu īpatsvars tirgū jāvērtē pirms pieteikuma atbalstam iesniegšanas. Arī 1998. gada RADP pielikumā “Turpmākās pārbaudes” ir paredzēta iespēja, ka Komisija vēlāk var veikt pārbaudes, vai paziņojumā norādītā informācija ir bijusi pareiza.
(54)
Vēl Vācija norāda, ka paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami neapšaubāmi patēriņa dati par 1999. gadu. Jebkurā gadījumā, lai atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam noteiktu acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu pēdējos piecos gados, ir nepieciešama informācija par faktisko patēriņu sešos gados, nevis piecos, kā to norādīja KronoGroup. To pamato tādējādi, ka patēriņa izaugsmes rādītāju attiecīgajā gadā nosaka, salīdzinot patēriņu divos secīgos gados.
(55)
Saistībā ar norādīto darbavietu pārcelšanu Vācija apstiprina, ka ražotne Zasenburgā ir slēgta. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražotne Zasenburgā bija Glunz vecākā skaidu plātņu ražotne un ražoja, radot ievērojamus zaudējumus. Tādēļ tā vairs nevarēja turpināt darbību un bija jāslēdz, neatkarīgi no Netgavā veiktajiem jaunajiem ieguldījumiem. No darbiniekiem, kas iepriekš strādāja Zasenburgā, [..] ir pieņemti darbā Netgavā ([..] % no Netgavas strādnieku kolektīva).
(56)
Apsvērumos saistībā ar KronoGroup apgalvojumiem Vācija papildus norāda, ka 1998. gada RADP obligāta prasība ir, lai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā tiktu radītas jaunas darbavietas, taču nav nosacījuma, ka tajās būtu jānodarbina personas, kas dzīvo šajā reģionā. Galvenais mērķis ir attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstības sekmēšana.
(57)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, arī daļa no mašīnām ir pārvestas no Zasenburgas uz Netgavu. Taču šīs mašīnas nav iekļautas projekta kompensējamajās izmaksās, tādēļ šī pārvešana saistībā ar atbalstu nav jāņem vērā. Mašīnu atlikusī vērtība EUR [..] jebkurā gadījumā veido tikai nelielu daļu no kopējā ieguldījumu projekta.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(58)
Vērtējums ir pamatots ar faktiem, skaitļiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. Ņemot vērā, ka kopš sākotnējā paziņojuma iesniegšanas līdz pašreizējā lēmuma pieņemšanas brīdim ir pagājis pietiekami daudz laika, nav izslēdzama iespēja, ka ir mainījušies apstākļi, tirgi ir attīstījušies un ar projektu saistītie fakti ir pavērsušies citādāk, nekā sākotnēji plānots. Tomēr Komisija savā vērtējumā to nevar ņemt vērā. Pamatā Komisijai lēmums ir jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz prognozēto attīstību nākotnē un tirgus rādītājiem. Ja dažus gadus vēlāk konstatē, ka, piemēram, tirgi ir attīstījušies citādāk, atbalsta intensitāti vēlāk nemaina. Kaut arī Komisijai lēmums šajā gadījumā ir jāpieņem vairāk nekā 10 gadus pēc sākotnējā paziņojuma iesniegšanas, vērtējumam jābūt pamatotam ar tiem faktiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā, nevis ar vēlāk iegūtu informāciju.
6.1. ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM
(59)
Atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. šā lēmuma 2.1. iedaļu). Atbalsts sniedz Glunz un OSBD priekšrocības, jo pretējā gadījumā tām visi ieguldījumi būtu jāsedz pašām. Tā kā attiecīgās koka plāksnes ievērojamā apmērā pārvadā starptautiskā mērogā, šajā kokmateriālu nozares jomā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādējādi abiem uzņēmumiem piešķirtās finanšu priekšrocības varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsts Glunz AG un OBSD ir valsts atbalsta pasākums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
6.2. PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS
(60)
Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāziņo par visiem atbalsta pasākumiem pirms to īstenošanas. Plānoto atbalstu piešķir saistībā ar divām Komisijas apstiprinātām reģionālā atbalsta shēmām.
(61)
Saskaņā ar 1998. gada RADP lielu ieguldījumu projektu atbalsta intensitāte neietilpst apstiprināto shēmu piemērošanas jomā, ja attiecīgais atbalsts pārsniedz noteiktās robežvērtības.
(62)
Plānotā atbalsta summa ir EUR 69 797 988. Ja pieņem, ka atbalsts attiecas uz vienu ieguldījumu projektu, spēkā ir 1998. gada RADP 2.1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā paziņošanas prasība, jo kopējā atbalsta summa pārsniedz EUR 50 miljonus.
(63)
Kā jau minēts šā lēmuma 2.3. iedaļā, Vācija savā paziņojumā ir detalizēti izklāstījusi, ka atbalsts ir piešķirts tikai vienam ieguldījumu projektam.
(64)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.2. punkta 2) apakšpunktu ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi sadalīt daļās, lai tādējādi izvairītos no paziņošanas pienākuma. Tomēr šajā lietā šis jautājums nav jāizskata. Pat ja runa būtu par diviem ieguldījumu projektiem, par Glunz un OSBD ražotnēm paredzēto atbalstu būtu jāpaziņo.
(65)
Tādēļ Komisija secina, ka par atbalstu ir jāpaziņo un tas jāvērtē saskaņā ar 1998. gada RADP.
6.3. TRĪS 1998. GADA RADP VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI
(66)
Lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti attiecīgajam pasākumam, Komisijai atbilstoši 1998. gada RADP ir jānosaka maksimālā atbalsta intensitāte (reģionālā atbalsta maksimālā robeža), ko saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošo, apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu drīkst saņemt uzņēmums, kurš plāno veikt darbību attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.
(67)
Tā kā paziņošana notika 2000. gada 7. augustā, ir jāpiemēro Reģionālā atbalsta karte 2000.-2006. gadam (16). Netgava (Saksija-Anhalte) atrodas atbalstāmā reģionā atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimālais atbalsta apmērs, kas izteikts kā bruto subsīdijas ekvivalents (BSE), bija 35 %. Komisija konstatē, ka plānotā bruto atbalsta intensitāte 35 % apmērā nepārsniedz spēkā esošo reģionālā atbalsta maksimālo apmēru.
(68)
Saskaņā ar 1998. gada RADP Komisijai 35 % procentu likmei ir jāpiemēro trīs korekcijas koeficienti, lai noteiktu attiecīgajam projektam maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti - konkurences faktors (T), kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktors (I) un reģionālās ietekmes faktors (M).
(69)
Kā jau iepriekš minēts, KronoGroup vēl ir norādījusi, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt.
(70)
Komisija šajā sakarā konstatē, ka 1998. gada RADP 7.2. punktā jēdziens “ieguldījumu projekts” ir definēts kā uzņēmuma ieguldījums pamatlīdzekļos, kas kalpo uzņēmuma izveidošanai vai paplašināšanai, vai jaunas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kā rezultātā uzņēmums ražos pilnībā jaunu produktu vai būtiski izmainīsies esošā uzņēmuma ražošanas process.
(71)
Vācija ir sniegusi detalizētus argumentus saistībā ar abu koncerna sabiedrību vienā vietā izveidoto ražotņu savstarpējo saikni. Abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, pārklāšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Abas ražotnes pārvalda viena centrālā pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.
(72)
Ņemot vērā starp abām vienā vietā izveidotajām ražotnēm pastāvošo ciešo tehnisko, funkcionālo un administratīvi tehnisko saikni, ieguldījumi OSB un skaidu plātņu ražotnē ir uzskatāmi par vienu ieguldījumu projektu, t. i., ieguldījumu vienas ražotnes izveidošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina visam ieguldījumu projektam kopumā.
6.3.1. KONKURENCES FAKTORS (T)
6.3.1.1. Piemērojamās tiesību normas
(73)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.2. punktu, piešķirot atbalstu uzņēmumiem sektoros ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, pastāv īpašs risks, ka veidosies konkurences izkropļojumi. Jebkāda veida jaudas palielināšanās, ko nelīdzsvaro ar jaudas samazināšanas pasākumiem citā vietā, var saasināt problēmu, kura saistīta ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Komisija konstatē, ka paziņotais projekts rada papildu jaudu iekšējā tirgū. Tādēļ, lai noteiktu konkurences faktoru, ir jāpārbauda, vai projektu īsteno sektorā/sektora daļā ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams.
(74)
Kad būs pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.3. punktu ir jāaprobežo tās analīze konkurences faktora noteikšanai, ņemot vērā iespējamo strukturālo/pārāk lielo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams attiecīgajā sektorā/sektora daļā.
(75)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.4. punktu tikai tādos gadījumos, ja nav pieejama pietiekama informācija par jaudu noslodzi, Komisija nosaka, vai ieguldījumu veic lejupslīdošā tirgū. Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju, 1998. gada RADP 3.4. un 3.10. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad informācija par jaudas izmantošanu attiecīgajā nozarē neļauj Komisijai izdarīt apstiprinošu secinājumu par to, ka pastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgais tirgus ir lejupslīdošs. Ar spriedumu lietā Vācija u. c. pret Kronofrance EKT apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu.
(76)
Tādēļ Komisija vispirms pārbaudīs, vai ir pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi. Ja tādas nav vai ja no iesniegtās informācijas izriet, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisija, pamatojoties uz informāciju par acīmredzamo patēriņu, pārbauda, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu. Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu Komisijai ir arī jānosaka, vai saņēmēji pirms tam, kad iesniedza pieprasījumu atbalsta piešķiršanai, tirgū pārstāvēja vairāk kā 40 %.
(77)
Tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Turklāt, lai noteiktu, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu un vai ir pārsniegta tirgus īpatsvara maksimālā robežvērtība, Komisijai konkrētais tirgus ir jānošķir, respektīvi, jādefinē produkti, kas saistīti ar attiecīgo ieguldījumu projektu.
6.3.1.2. Attiecīgie produkti
(78)
Ieguldījumu projekts attiecas uz OSB (orientēto skaidu plātņu) un skaidu plātņu ražošanu.
(79)
Skaidu plātnes ražo, samaisot sasmalcinātas apaļkoka skaidas un/vai atkārtoti izmantotas skaidas ar organisku saistvielu. Tās pamatā izmanto mēbeļu industrijā un iekštelpu apdarē.
(80)
OSB plātnes ražo, savienojot priežu skaidas trīs slāņos. OSB pamatā izmanto saliekamo māju koka karkasa konstrukcijām, iepakojumu rūpniecībā un vecu ēku remontam. OSB radīja 1950-os gados Ziemeļamerikā. Kokmateriālu tirgū tās ienāca 1980-os un 1990-os gados, un kopš tā laika tās bieži izmanto kā dārgāka materiāla - (skujkoku koksnes) saplākšņa - aizstājēju.
6.3.1.3. Konkrētais tirgus
(81)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.6. punktu konkrētais produktu tirgus ietver ieguldījumu projekta produktus un produktus, kurus patērētājs (pamatojoties uz īpašām produkta pazīmēm, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību) uzskatīs par to aizstājējiem. Ģeogrāfiskais tirgus ietver pamatā EEZ vai arī tās nozīmīgu daļu, ja konkurences apstākļus šajā reģionā ir iespējams pietiekami atšķirt no pārējiem EEZ reģioniem.
(82)
Projekts attiecas uz OSB un skaidu plātņu ražošanu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražošanas iekārtas neļauj ražot vairākus dažādus produktus, bet gan tikai šim produktam līdzīgus izstrādājumus ar dažādu virsmas kvalitāti. Tas nozīmē, ka no ražošanas viedokļa aizstāšana, pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību, ir izslēdzama.
(83)
Patērētāji noteiktā apmērā spēj savstarpēji aizstāt skaidu plātnes un OSB, īpaši koka karkasa konstrukciju gadījumā. Tomēr šāda veida aizstāšana attiecas tikai uz mazāk kā 10 % no tirgus apjoma un tādēļ ir klasificējama kā ierobežota (17), kas acīmredzot ir pamatojams ar dažādiem gala izmantojuma mērķiem un ievērojamo cenu atšķirību (OSB plātnes maksā EUR 285/m3 un skaidu plātnes EUR 117/m3). Komisija uzskata, ka šāda veida aizstājamība ir pārāk maza, lai pamatotu OSB un skaidu plātņu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.
(84)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda viedokli, ka skaidu plātnes veido atsevišķu produktu tirgu. Tā kā šis viedoklis nav apšaubīts, Komisija konstatē, ka vērtējuma nolūkos skaidu plātnes uzskatāmas par patstāvīgu produktu tirgu.
(85)
Saistībā ar OSB lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam konstatēts, ka EEZ starp OSB un (noteikta veida/kategorijas) saplāksni pastāv sava veida aizstājamība.
(86)
Saplāksnis ir daudzpusīgi izmantojams koksnes un polimēra kompozītmateriāls. Tas sastāv no nepāra skaita plānām koksnes kārtām - finiera, kas savienotas ar sintētisku vai dabisku līmi. Ir skujkoku un lapkoku koksnes saplākšņi. Skujkoku koksne ir materiāli no egles, baltegles un priedes, kas ir (pārsvarā) mūžzaļi skujkoki; lapkoku koksnes materiāli ir iegūti no kokiem ar platām lapām, kuriem ir augļi vai rieksti un vairumam no kuriem ziemā ir miera periods.
(87)
Lai gūtu skaidrību par OSB un dažāda veida/kategoriju saplākšņu aizstājamību, Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saistībā ar tā tirgus nošķiršanu, kam pieder OSB.
(88)
No Vācijas un saņēmēja nozīmīgākā konkurenta KronoGroup iesniegtajiem apsvērumiem vienprātīgi izriet, ka konkrētais OSB un saplākšņu tirgus ietver tādas gala izmantojuma jomas kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi. Tikai šajās izmantojuma jomās aizvietošanas potenciāls starp OSB un saplākšņiem ir augstāks par 50 %. Materiālu atšķirīgo īpašību dēļ aizstājamības potenciāls transportlīdzekļu jomā (stipruma un svara attiecība) un mēbeļu industrijā (vizuālās īpašības) ir diezgan zems (mazāks par 20 %). Argumentus un aizstājamības līmeni atkarībā no gala izmantojuma apstiprināja Jaakko Pöyry pētījumi (18).
(89)
Gala izmantojuma veidi, kas norādīti 88. punktā, ir gandrīz tādi paši kā tie, kuros izmanto skujkoku koksnes saplākšņus (vienīgā atšķirība ir tā, ka skujkoku koksnes saplākšņus atšķirībā no OSB izmanto arī būvindustrijā). Savukārt aizstājamība starp OSB un lapkoku koksnes saplākšņiem nav pietiekami liela, lai pamatotu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.
(90)
Tādēļ Komisija attiecīgo produktu tirgu, kam pieder OSB, definē kā tādām gala izmantojuma jomām kā iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi paredzētu OSB un saplākšņu tirgu, kas lielā mērā sakrīt ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu.
(91)
Lai gan koka plātnes ievērojamā apmērā pārvadā pārrobežu mērogā, runa ir par masīvu, smagu produktu. Tā kā transportēšana, mērojot lielus attālumus, parasti rada pārāk lielas izmaksas, transportēšanas rādiuss aprobežojas ar 800 km. Atsevišķās piegādes teritorijas izskatās kā vairāki apļi, kas savstarpēji pārklājas, ar attiecīgo ražotni centrā. Tā kā atsevišķās ražotnes nav izvietotas vienmērīgi un dabiskās piegādes teritorijas pārklājas dažādos apmēros, ietekme daļēji pāriet no viena apļa uz otru, tādēļ var pieņemt, ka abu attiecīgo produktu gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ (19).
6.3.1.4. Informācija par jaudas noslodzi
(92)
Saskaņā ar 7.7. punktu 1998. gada RADP strukturālā spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams ir konstatējama gadījumos, ja attiecīgā sektora (daļas) jaudas izmantošanas līmenis vidusmērā pēdējos piecos gados ir par diviem procentu punktiem zemāks nekā visā apstrādes industrijā kopumā. Ievērojama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams konstatējama gadījumos, ja starpība attiecībā pret apstrādes industrijas vidusmēra rādītājiem ir lielāka par pieciem procentu punktiem.
(93)
Saskaņā ar 13. zemsvītras piezīmi 1998. gada RADP tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Komisija uzskata, ka Glunz un OSBD OSB un skaidu plātņu ražošana atbilst NACE 20.20 klasei (finiera, saplākšņu, koksnes šķiedras un skaidu plātņu ražošana), jo skaidu plātņu, saplākšņu un OSB ražošana veido 81 % no kopējās koka plātņu ražošanas Eiropā (20). Tādēļ Komisija uzskata, ka jaudas noslodzes vērtējumā jābalstās uz NACE 20.20 klases kritērijiem.
(94)
Vācija ir iesniegusi informāciju par vidusmēra jaudas izmantošanas līmeni attiecībā uz koka plātņu ražošanu NACE 20.20 klasē EEZ ietvaros laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (saistībā ar šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā). Minētie dati, kas iegūti no neatkarīgu ekspertu pētījuma (21), atbilst 1998. gada RADP 7.7. punkta prasībām, jo attiecas uz zemākās NACE klases sektoru.
(95)
Gada jaudas aprēķina pamatā eksperts ir izmantojis ražošanas iekārtas dienas jaudu (23 stundas) 300 dienās viena gada laikā. Šos datus gada jaudas aprēķinam eksperts ir ieguvis, pamatojoties uz rūpniecības pārstāvju sniegto informāciju un personīgo datu bāzi (Wood-Based Panel Mill Databank), kas satur datus par atsevišķo ražotņu un presēšanas iekārtu jaudu. Saistībā ar noteiktajiem jaudas datiem (23 stundas/300 dienas) ir ņemtas vērā atšķirības starp mašīnu tipu/vecumu un ražotņu konfigurāciju.
(96)
Pētījumā ir secināts, ka laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (par šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā) ikgadējais jaudas izmantošanas līmenis EEZ skaidu plātņu gadījumā bija 88,8 %, OSB - 80,4 %, bet skaidu plātnes un OSB kopā veidoja 88,8 %, savukārt koka plātnes kopumā - 85 % (NACE 20.20).
(97)
Koka plātņu rūpniecības (NACE 20.20) kopējā jaudas noslodze EEZ skatāma šajā tabulā:
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Kopējā ražošana (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kopējā jauda (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Noslodzes līmenis
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisija ir ņēmusi vērā arī otru pētījumu (22), ko veica pēc tās pieprasījuma. Otrajā pētījumā, pamatojoties uz jaudu 22 stundās dienā un 345 dienās gadā, attiecībā uz 1995.-1997. gadu konstatēja vidusmēra noslodzi 81,8 % apmērā. Pētījums acīmredzot ir balstīts tikai uz moderno iekārtu vidusmēra gada jaudu, turklāt trūkst informācijas par citiem gadiem laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam.
(99)
Saskaņā ar 3.1. punktu 1998. gada RADP, lai novērtētu iespējamās konkurences sekas konkrētajā tirgū, Komisija pēc nepieciešamības var izmantot neatkarīgu avotu datus. Gadījumā, ja šādi dati nav viegli pieejami, tā neierobežoti ņem vērā dalībvalstu iesniegto informāciju. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtais pētījums ir pietiekami uzticams. Turklāt otrs pētījums, kurā sniegta nepilnīga informācija, novestu pie tāda paša rezultāta.
(100)
Laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam ikgadējais vidusmēra jaudas noslodzes līmenis visā Savienības apstrādes rūpniecībā bija 81,72 %.
(101)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ieguldījumu projekts radītu jaudas palielināšanos sektorā, kurā nav iespējams saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Tomēr saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju, ja Komisija secina, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, tai ir jāpārbauda, vai tirgus nav lejupslīdošs.
6.3.1.5. Dati par acīmredzamo patēriņu
(102)
Lai noteiktu, vai tirgus ir lejupslīdošs, Komisija saskaņā ar 3.4. punktu 1998. gada RADP salīdzina attiecīgo produktu acīmredzamā patēriņa attīstību (t. i., ražošana plus imports, mīnus eksports) ar izaugsmes rādītāju visā apstrādes rūpniecībā EEZ.
(103)
Saskaņā ar 7.8. punktu 1998. gada RADP produkta tirgus ir uzskatāms par lejupslīdošu, ja attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieaugums gadā pēdējo piecu gadu laikā ir ievērojami zemāks (vismaz 10 %) par visas EEZ apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā, izņemot gadījumu, ja pie relatīva pieauguma saistībā ar produktu ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Absolūti lejupslīdošs tirgus ir tirgus, kura acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieauguma līmenis gadā pēdējos piecos gados ir bijis negatīvs.
(104)
Apstrādes rūpniecībā EEZ vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam (23) bija 5,78 %.
(105)
Neatkarīgā eksperta pētījums (24), kurā ir dati par skaidu plātņu acīmredzamo patēriņu (miljardos euro), saistībā ar laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam (par šiem sešiem gadiem bija pieejama informācija paziņojuma iesniegšanas laikā) uzrāda šādus rādītājus:
Mljrd. EUR
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Izaugsmes rādītājs gadā
Skaidu plātnes
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisija konstatē, ka izaugsmes starpība (5,78 % attiecībā pret 4,15 %) ir lielāka par 10 %. Tādu pašu rezultātu iegūst, ja tā vietā pamatojumam izmanto par laika posmu līdz 1999. gadam (t. i., par laika posmu no 1994. līdz 1999. gadam) iegūtos rādītājus, kā to norādīja KronoGroup.
(107)
Savos apsvērumos Vācija atsaucas uz 1998. gada RADP 7.8. punktu, saskaņā ar kuru tirgu neuzskata par lejupslīdošu (arī tad, ja pieaugums gadā ir zemāks par apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā EEZ), ja saistībā ar attiecīgo produktu pie relatīva pieauguma ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Šajā sakarā Vācija atsaucās uz pētījumu, no kura izriet, ka laika posmā no 1973. līdz 2003. gadam skaidu plātņu acīmredzamais patēriņš pieauga par 36 % ātrāk nekā pievienotā vērtība apstrādes rūpniecībā kopumā.
(108)
Komisija uzskata, ka šis fakts nav pietiekams pierādījums ievērojamai augšupejas tendencei, kad skaidu plātņu pieprasījuma pieaugums ir relatīvs. Nosacījums 1998. gada RADP attiecas uz gadījumiem, kad konkrētā tirgus vidusmēra izaugsme gadā pēdējos piecos gados ir bijusi zema, taču pēdējos gados ir novērojams skaidrs pieaugums, kas nākamajos gados, proti, tuvākajā laikā varētu būt ilgtspējīgs, ja tiks veikti atbalstītie ieguldījumi. Tādējādi ir nodrošināts, ka atbalsta izraisītais konkurences izkropļojums ir neliels.
(109)
Turpretim pētījums ir balstīts uz ilgtermiņa datiem, kuri nesniedz iespēju prognozēt attīstību tuvākajā nākotnē, kas ir būtiskāk ietekmes novērtējumam. Turklāt tas satur datus par laika posmu līdz 2003. gadam, t. i., informāciju, kas paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā vēl nebija pieejama.
(110)
Tādēļ Komisija konstatē, ka skaidu plātņu tirgū atbilstoši 7.8. punktam 1998. gada RADP ir novērojama relatīva lejupslīde un šā produkta konkurences faktors T ir novērtējams ar 0,75.
(111)
Apstrādes rūpniecībā EEZ laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā bija 5,78 %.
(112)
Paziņojumā Vācija atsaucas uz neatkarīga konsultanta pētījumu (25), kas par laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam satur šādus datus (miljardos euro) par OSB un skaidu plātņu acīmredzamā patēriņa rādītājiem tādās gala izmantojuma jomās EEZ kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi:
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Izaugsmes rādītājs gadā
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Saplākšņa kategorijas
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB un saplākšņa kategorijas (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Tādējādi konkrētajā tirgū, kur ietilpst OSB un saplākšņu kategorijas tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi, izaugsmes starpība (5,765 % attiecībā pret 5,78 %) nav lielāka par 10 %. Tas nozīmē, ka atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam konkrētais tirgus nav lejupslīdošs, tādēļ OSB tirgus konkurences faktors T novērtējams ar 1.
6.3.1.6. Konkrētā tirgus daļa
(114)
Nosakot konkurences faktoru, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu ir jāpārbauda, vai tās grupas daļa, kurai pieder Glunz un OSBD, konkrētajā tirgū ir 40 % vai vairāk, kas varētu izraisīt nepieņemamu konkurences izkropļojumu, ja atbalstu piešķirtu maksimālā apmērā, kāds ir apstiprināts attiecīgajam atbalstāmajam reģionam.
(115)
Saistībā ar uzņēmuma TAFISA, pie kura pieder Glunz un OSBD, mātes sabiedrības SONAE grupas tirgus daļu EEZ līmenī (27) 1999. gadā (pirms ieguldījuma veikšanas) un 2002. gadā (pēc ieguldījuma veikšanas) Vācija ir iesniegusi šādus datus:
Produkcijas tirgi
1999. gads (pirms ieguldījuma veikšanas)
2002. gads (pēc ieguldījuma veikšanas)
Skaidu plātnes
[..]
[..]
OSB un saplākšņa kategorijas (28)
[..]
[..]
(116)
Iesniegtie dati apliecina, ka SONAE grupas daļa konkrētajā tirgū paziņojuma iesniegšanas laikā nepārsniedza 40 %. Tādēļ noteiktie konkurences faktori nav jāsamazina.
6.3.2. KAPITĀLA IEGULDĪJUMA/DARBAVIETU ATTIECĪBAS FAKTORS (I)
(117)
KronoGroup savos apsvērumos pauda viedokli, ka, nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru, nevar ņemt vērā darbavietas, kas ir pārņemtas no Glunz slēgtās skaidu plātņu ražotnes Zasenburgā (jo abi minētie faktori ir atkarīgi no ieguldījuma rezultātā radītā darbavietu skaita). KronoGroup uzskata, ka šo darbavietu ietveršana vērtējumā būtu pretrunā ar 1998. gada RADP noteikto mērķi attiecīgajā reģionā radīt jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem.
(118)
Jēdziens “radīt darbavietas” 1998. gada RADP izpratnē ir jāinterpretē saistībā ar atbalstāmo reģionu, jo, radot šajā reģionā darbavietas, projekts sekmēs tā attīstību. Tādēļ šķiet pamatoti, ka par “radītām darbavietām” uzskata jaunradītas darbavietas attiecīgajā reģionā. Turklāt, ņemot vērā pozitīvās ietekmes izplatību, jaunu darbavietu izveidošana atbalstāmajā reģionā nešaubīgi sekmētu pozitīvu attīstību tajā arī tad, ja darbavietās nodarbinātu iedzīvotājus no blakus esošiem reģioniem (šajā lietā runa ir par neatbalstāmu reģionu šajā pat dalībvalstī), un tādējādi būtu īstenots galvenais mērķis, ko paredz reģionālais atbalsts.
(119)
Tādēļ Komisija ņems vērā minētās darbavietas, nosakot ieguldījumu projekta kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības un reģionālās ietekmes faktoru.
(120)
Minētais 1998. gada RADP nosaka kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru, ar ko ir jāsaskaņo maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, lai atbalstītu tos projektus, kuri relatīvi liela darbavietu skaita radīšanas rezultātā efektīvi sekmētu bezdarba samazināšanos.
(121)
Dažādie kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktori ir minēti 1998. gada RADP 3.10. punkta 2) apakšpunktā. Šajā gadījumā, pateicoties kopējiem ieguldījumiem EUR 199 400 000 apmērā, izveidos 355 darbavietas. Rezultātā iegūstam attiecību EUR 561 700 uz katru darbavietu, tādēļ faktors I maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes saskaņošanai ir 0,8.
6.3.3. REĢIONĀLĀS IETEKMES FAKTORS (M)
(122)
Ar reģionālās ietekmes faktoru vērtē atbalstīta jauna ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz attiecīgā atbalstāmā reģiona tautsaimniecību. Darbavietu izveidošana var kalpot par kritēriju projekta ieguldījumam attiecīgā reģiona attīstībā. Pateicoties ieguldījumiem ar augstu kapitāla intensitāti, attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un atsevišķos blakus esošos reģionos iespējams izveidot ievērojamu skaitu netiešu darbavietu. Šajā kontekstā ar jaunu darbavietu izveidošanu jāsaprot projekta rezultātā tieši izveidotās darbavietas, kā arī tiešo piegādātāju un klientu izveidotās darbavietas, ko sekmējis atbalstītais ieguldījums.
(123)
Paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā Vācija norādīja, ka ieguldījuma rezultātā pēc kokapstrādes centra pabeigšanas netieši izveidosies 520 darbavietas, un paskaidroja to rašanos atbilstoši pieprasījumam atsevišķās ražošanas jomās.
OSB ražošana
Netiešas darbavietas
OSB ražošana
Papilddarbinieki
Skaidu plātņu ražošana
Netiešas darbavietas
Skaidu plātņu ražošana
Papilddarbinieki
Kopumā
Koksnes apstrāde
61
11
70
12
154
Kokmateriāla transportēšana uz ražotni
42
8
77
14
141
Līmes transportēšana uz ražotni
5
8
13
Degvielas transportēšana uz ražotni
2
3
5
Melanīna papīra transportēšana
1
1
Piegāde no ražotnes klientam
50
9
76
14
149
Pakalpojumi (tehniskā apkope, iekārtu remonts)
17
3
17
3
40
Trešo personu veikta tīrīšana
5
5
10
Uzglabāšana, patēriņa preces strādnieku kolektīvam
2
5
7
Kopumā
184
31
262
43
520
(124)
Sagaidāmais jaunu darbavietu skaits ir aprēķināts tā, kā parādīts turpmāk.
(125)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju materiālu piegādei ražotnēm un galaproduktu piegādei klientiem ir nepieciešamas 309 darbavietas, tādējādi šīs ražošanas jomas ir nozīmīgākie netiešu darbavietu rašanās avoti.
(126)
Plānotās OSB ražošanas [..] m3 apmērā rezultātā sagaidāmā realizācija ir [..] m3. Lai radītu vienu kubikmetru galaprodukta ir nepieciešami aptuveni [..] m3 kokmateriāla, un tas nozīmē, ka gadā nepieciešamais kokmateriālu daudzums ir [..] m3. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums - [..] t apmērā.
(127)
OSB produktu izejviela 100 % ir koksne, kuru iegūst 100 km rādiusā ap ražotni. Ražotnēm dienā nepieciešamais daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, ko piegādātu kravas automobiļi ar tilpumu [..] m3. Veicot braucienus 2 reizes dienā ar kravas automobili, kura tilpums ir [..] m3, dienas patēriņa nodrošināšanai ir nepieciešami 39 kravas automobiļi, kam savukārt nepieciešami 39 autovadītāji, kā arī 8 papilddarbinieki un 3 mehāniķi, kā rezultātā netieši veidojas 50 darbavietas. Tomēr Komisija uzskata, ka papilddarbinieku pozīcijas neatbilst darbavietu jēdzienam 1998. gada RADP 3.7. un 7.5. punkta (29) izpratnē. Tādēļ tā par atbilstošām var uzskatīt tikai 42 netieši izveidotas darbavietas materiālu piegādes nodrošināšanai ražotnēm.
(128)
Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienā tiktu saražoti [..] m3 OSB produktu dienā, kurus transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Lai nodrošinātu 46 braucienus dienā, ir nepieciešami 46 autovadītāji, 9 papilddarbinieki un 4 mehāniķi, tādējādi netieši veidotos 59 jaunas darbavietas. Neskaitot papilddarbiniekus, netieši veidotos 50 darbavietas, kas nodrošinātu galaproduktu piegādi klientiem.
(129)
Prognozētā skaidu plātņu ražotnes ražošanas jauda neapstrādātām skaidu plātnēm ir [..] m3 un apklātām skaidu plātnēm - [..] m3. Neapstrādāto skaidu plātņu realizācija ir plānota [..] m3 apmērā, bet apklāto skaidu plātņu gadījumā - [..] m3. Atšķirība starp pieņemtajām jaudām un realizācijas prognozēm veidojas tādēļ, ka ievērojamu skaidu plātņu daļu pārklāj. Prognozētais kopējais koksnes pieprasījums ir [..] m3 gadā. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums - [..] t apmērā.
(130)
Arī skaidu plātņu gadījumā koksni piegādā no vietām 100 km rādiusā ap ražotni. Dienā nepieciešamais stumbra koksnes daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, koksne iepakojumam - [..] m3 un skaidas - [..] m3 apmērā. Stumbra koksnei noteiktais transporta tilpums ir [..] m3, bet tā transporta tilpums, kas paredzēts koksnei iepakojumam un skaidām - [..] m3. Tas nozīmē, ka dienā ir nepieciešami 72 braucieni un attiecīgi 72 autovadītāji un 14 papilddarbinieki, kā arī 5 mehāniķi, un tādējādi netieši veidojas 91 darbavieta. Ja atskaita papilddarbiniekus, skaidu plātņu ražotnei nepieciešamo materiālu piegādes jomā veidojas 77 darbavietas.
(131)
Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienās tiktu saražoti [..] m3 skaidu plātņu dienā, ko transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Ja no 71 autovadītāja, 14 papilddarbiniekiem un 5 mehāniķiem atskaita papilddarbiniekus, ir apstiprināmas 76 netieši radītas darbavietas, kas saistītas ar galaproduktu piegādi klientiem.
(132)
Vācija nav sniegusi informāciju par 19 netieši radītām darbavietām, kas veidosies abām ražotnēm paredzētās līmes, degvielas un melamīna papīra piegādes jomā. Taču Komisija uzskata šo skaitu par atbilstošu.
(133)
Tādēļ Komisija pieņem, ka transporta jomā kopumā netieši izveidos 264 darbavietas.
(134)
Koksnes apstrāde tiek veikta 251 darbdienu gadā, un ir otrs būtiskākais netieši radīto darbavietu avots.
(135)
OSB ražošanai dienā nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % - manuāli. Mehāniskai [..] m3 apstrādei nepieciešamas 25 brigādes, kas katra sastāv no 2 kokapstrādes darbiniekiem, kuri apkalpo attiecīgi 2 agregātus, uz katrām 6 brigādēm nepieciešams arī viens papilddarbinieks; katra brigāde dienā apstrādā [..] m3, tādējādi iegūst 54 darbavietas. Manuālajai [..] m3 apstrādei ir nepieciešami 13 mežstrādnieki, kas dienā apstrādā [..] m3 katrs. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju papildus 67 netieši radītajām darbavietām veidojas 13 papilddarbinieku darbavietas, kā rezultātā kopējais darbavietu skaits ir 80. Taču no 67 netieši radītajām darbavietām tikai 61 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošā reģionā, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.
(136)
Skaidu plātņu ražošanai dienā ir nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % - manuāli. Pamatojoties uz līdzīgu aprēķinu kā attiecībā uz ar OSB ražošanu saistītajiem mežsaimniecības pasākumiem, Vācija ieguva 41 netieši izveidotu darbavietu, ieskaitot 5 papilddarbinieku darbavietas. Taču no 41 netieši radītās darbavietas tikai 32 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.
(137)
Pieņemot, ka iepakojumiem paredzētās koksnes daudzums dienā būs [..] m3, Vācija uzskata, ka netieši veidosies 36 darbavietas, kas nodrošinās kokmateriālu ieguvi, transportēšanu un sagarumošanu, kā arī 7 darbavietas papilddarbiniekiem un 7 darbavietas materiālu iegādes jomā, loģistikā utt. Tomēr no 43 netieši radītajām darbavietām tikai 38 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos.
(138)
Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem netieši veidosies 131 darbavieta.
(139)
Vācija nav sniegusi informāciju par 51 darbavietas plus 6 papilddarbinieku darbavietu izveidošanos pakalpojumu sektorā, kā arī uzglabāšanas un patēriņa preču jomā. Tā kā atsevišķas no šīm pozīcijām varētu kalpot abām ražotnēm, Komisija uzskata, ka reāli iespējama ir tikai 45 darbavietu netieša izveidošana.
(140)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošajos reģionos netieši izveidosies 440 darbavietas. Neņemot vērā netiešās darbavietas, kas jau ir aizņemtas, kopējais netieši izveidoto darbavietu skaits būtu 407. Salīdzinot ar 355 tieši radītajām darbavietām, attiecības koeficients abos gadījumos pārsniedz 100 % (440, respektīvi, 407), tādēļ reģionālās ietekmes faktors (M) ir vērtējams ar 1,5.
6.3.4. IEGULDĪJUMU PROJEKTAM MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ATBALSTA INTENSITĀTE
(141)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina pēc formulas R × T × I × M (30).
(142)
Tā kā abu produktu gadījumā atšķiras konkurences faktors T (OSB gadījumā tas ir 1, bet skaidu plātņu gadījumā - 0,75), jānosaka, kā aprēķināms kombinētais konkurences faktors visam projektam. Šajā sakarā 1998. gada RADP nav sniegtas norādes.
(143)
Līdzīgā lietā, kas arī ietilpa 1998. gada RADP darbības jomā un attiecās uz diviem produktiem ar atšķirīgu konkurences faktoru (Valsts atbalsts C 15/06 - Pilkington (31)), Komisija konstatēja, ka abu konkurences faktoru novērtēšana, pamatojoties uz attiecīgo ieguldījuma daļu katram no abiem produktiem, būtu mākslīga, jo attiecīgais projekts attiecās uz pilnībā integrētu ražošanas vietu. Tādēļ Komisija vērtējumam izmantoja attiecību starp abiem produktiem radītajām jaudām.
(144)
Kā iepriekš norādīts šā lēmuma 2.3. iedaļā, projekts attiecas uz divām savstarpēji saistītām ražotnēm (OSB ražotni un skaidu plātņu ražotni), kas savstarpēji ir saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru un pārvaldību. Kompensējamās izmaksas ir sadalāmas starp abām ražotnēm. Tādēļ atšķirībā no Pilkington lēmuma šajā gadījumā ir iespējams aprēķināt kombinētu konkurences faktoru abiem produktiem, pamatojoties uz kompensējamo ieguldījumu izmaksu attiecību.
(145)
Apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vācija kā trešo iespēju abu produktu atšķirīgo konkurences faktoru novērtēšanai ierosināja izmantot abu ražošanas iekārtu bruto segumu (32). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tādējādi būtu garantēts, ka abu produktu ieguldījums ir ietverts darbības rezultātos.
(146)
Atkarībā no attiecīgi prognozētās realizācijas visa ieguldījumu projekta konkurences faktors varētu būt 0,86 (aprēķins, pamatojoties uz jaudu attiecību (33)), 0,85 (aprēķins, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksu attiecību (34)) vai 0,92 (aprēķins, pamatojoties uz bruto seguma attiecību (35)).
(147)
Tā kā pārējie divi maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes noteikšanai nepieciešamie faktori ir novērtēti ar 0,8 (kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība, I) un 1,5 (reģionālā ietekme, M), pēc formulas R × T × I × M saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 36,12 %, 35,70 % vai 38,64 %. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā Vācijas paziņotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir saderīga ar 1998. gada RADP.
(148)
Tādēļ nav jākonstatē, kura pieeja izmantojama kombinētā konkurences faktora noteikšanai. Vācijas ierosinātā pieeja (kas sniedz visizdevīgāko rezultātu) ir noraidāma, jo tā ir pamatota ar datiem no 2004. gada, kas paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami.
6.3.5. ATBALSTA ATGŪŠANAS RĪKOJUMA NEPIEMĒROŠANA
(149)
Jāatgādina, ka Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu EUR [..] apmērā (no apstiprinātās kopējās summas EUR 69 797 988).
(150)
Savos apsvērumos KronoGroup pauda viedokli, ka Komisijai ir jāizdod rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 2. punktam.
(151)
Rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu ir ārkārtas pasākums, kuru Komisija piemēro tikai gadījumos, ja ir īstenoti specifiskie nosacījumi, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. pants. KronoGroup nav iesniegusi pārliecinošus argumentus, kas apstiprinātu minēto nosacījumu izpildi. Jebkurā gadījumā šajā lietā rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu nav piemērots pasākums.
VII. SECINĀJUMS
(152)
Komisija konstatē, ka Vācija apstrīdēto atbalstu ir izsniegusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Vācijas piemērotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir atbilstoša 1998. gada RADP prasībām. Tādēļ apstrīdētais atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu valsts atbalsts, ko Vācija īstenojusi attiecībā pret Glunz AG un OSB Deutschland GmbH EUR 69 797 988 apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
Lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2011. gada 23. martā