РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 февруари 2012 година
относно Държавна помощ № SA.29608 (C37/10) приведена в действие от Унгария за рекапитализацията на FHB Jelzálogbank Nyrt
(нотифицирано под номер C(2012) 1021)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/296/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 25 март 2009 г. унгарските органи отпуснаха на FHB Jelzálogbank Nyrt (наричано по-долу „FHB“ или „банката“) средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. унгарски форинта (HUF) (приблизително 410 (2) млн. EUR) по схемата за ликвидност за унгарските банки, която е одобрена от Комисията на 14 януари 2010 г. (3) На 31 март 2009 г. унгарските органи рекапитализират FHB със сума в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, отпусната на 31 март 2009 г. по одобрената от Комисията схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация (4).
(2)
С писма от 3 април, 13 май, 14 юли и 11 септември 2009 г. Комисията поиска информация от унгарските органи по отношение на условията на рекапитализацията. Унгарските органи отговориха с писма от 24 април, 2 юни, 12 август и 9 октомври 2009 г.
(3)
Поради съмненията относно доброто състояние на банката към момента на рекапитализацията, на 19 октомври 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи да представят план за преструктуриране на FHB в съответствие със Съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (5) (наричано по-долу „Съобщение относно преструктурирането“). На 12 и 19 ноември 2009 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а на 26 януари 2010 г. - проект на план за преструктуриране.
(4)
На 19 февруари 2010 г. FHB погаси пълния размер на рекапитализацията към държавата.
(5)
С писма от 24 и 25 март 2010 г. унгарските органи представиха на Комисията допълнителна информация. На 21 април 2010 г. FHB проведе общо събрание на акционерите, на което FHB взе решение да заплати възнаграждение на държавата за рекапитализацията, след което Комисията поиска информация с писмо от 22 април 2010 г.
(6)
С писма от 2 юни и 1 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Унгарските органи представиха допълнителната информация с писмо от 11 юни 2010 г.
(7)
На 15 юни 2010 г. унгарските органи представиха актуализиран план за преструктуриране, към който на 30 септември 2010 г. бяха изпратени допълнителни съществено важни данни.
(8)
С писма от 18 юни, 28 юли и 5 октомври 2010 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а с писмо от 29 октомври 2010 г. уведомиха Комисията, че FHB е заплатила възнаграждение за рекапитализацията.
(9)
На 16 декември 2010 г. Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договора“) по отношение на мерките за помощ в полза на FHB. След това унгарските органи поискаха от Комисията да измени това решение, тъй като определени части от него не били правилни и актуални. По тази причина решението беше заменено с ново решение от 24 януари 2011 г. (6) (наричано по-долу „решението за откриване“). С писмо от 24 януари 2011 г. Комисията уведоми унгарските органи, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на мярката за помощ. Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 18 юни 2011 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката.
(10)
С писмо от 2 март 2011 г. унгарските органи представиха мненията си относно решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., съгласно което беше открита официална процедура по разследване по отношение на отпусната на FHB мярка. Тези забележки бяха допълнени с мненията, получени от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
(11)
С писмо от 18 юли 2011 г. трета страна (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Асоциация на унгарските ипотечни банки) представи мненията си относно решението за откриване на Комисията.
(12)
С писмо от 3 октомври 2011 г. унгарските органи представиха още една актуализация на плана за преструктуриране и допълнителна информация относно погасяването на рекапитализацията към унгарската държава.
(13)
На 15 декември 2011 г. беше подписано ново споразумение между FHB и унгарската държава, съгласно което банката се ангажира да заплати на държавата възнаграждението, което първоначално е било договорено в споразумението за рекапитализация.
II. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
1.1. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(14)
FHB е създадена през 1997 г. от държавата. Държавата постепенно разпродаде своя дял в FHB. През 2003 г. FHB беше листвана на Будапещката фондова борса, а през месец август 2007 г. държавата намали своя мажоритарен дял в банката до малко над 4 %.
(15)
Първоначално FHB е създадена като ипотечна банка, която да насърчава използването на ипотечни облигации. Тя е била обект на строги правила по отношение на ограничената дейност, обезпеченията и специфичен надзор, за да се гарантира максимална сигурност на ипотечните облигации. В началото FHB е имала право да предоставя единствено дългосрочни ипотечни заеми и гаранции във връзка с ипотечни заеми и да сключва определени видове сделки с деривативни финансови инструменти, за да хеджира своята собствена позиция в резултат на дейността ѝ по отпускането на ипотечни заеми. Ипотечните облигации са основният източник на финансиране за нейната дейност по отпускане на заеми. Банката така също рефинансира ипотечни заеми, отпуснати от други банки.
(16)
През 2006 г. FHB приема Нов стратегически план за разширяване на своята банкова дейност и клонова мрежа, чиято цел е да се разшири нейното финансиране и оперативна база чрез навлизането на пазара на физически лица чрез FHB Commercial Bank. С течение на времето FHB започва да продава различни заемни продукти за физически лица и корпоративни клиенти, като предлага също така управление на сметки, приемане на депозити и картови услуги, чрез което разширява своята продуктова гама в пасивите.
(17)
FHB е група, която се състои от дружество майка - FHB Mortgage Bank Co. Plc - и напълно притежавани дъщерни предприятия: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd и FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Нейната дейност е съсредоточена главно на пазара на ипотечни облигации. На този пазар FHB притежава пазарен дял от 23 % (2009 г.) и е вторият по големина участник на унгарския пазар (след OTP Bank със 74 % пазарен дял). Пазарният дял на FHB на ипотечния пазар на физически лица е 4,6 % и 0,6 % - при депозитите на физически лица.
(18)
При рекапитализацията на банката през месец март 2009 г. общият ѝ баланс възлезе на 746,2 млрд. HUF. Към същата дата равнището на капиталова адекватност на банката (наричано по-долу „РКА“) възлиза на 10,5 %. Капиталовата инжекция от страна на държавата увеличава РКА на FHB на 16,1 % в края на 2009 г. (изчислено съгласно унгарските счетоводни правила).
1.2. КОНТЕКСТ
(19)
Унгария е една от държавите членки, които бяха засегнати най-сериозно от финансовата криза. Годините на прекомерни държавни разходи и бум във финансираните с кредити строителство и потребление водят до сериозен дисбаланс в икономиката дори преди кризата. Фактът, че по-голямата част от домакинските заеми са деноминирани в евро и в швейцарски франкове, и продължаващото търсене на външно финансиране правят държавата и нейния банков сектор особено уязвими към колебанията в стойността на унгарския форинт, който е значително отслабен по време на кризата.
(20)
Финансовата криза засегна Унгария в такава степен, че Международният валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“), Европейският съюз (наричан по-долу „ЕС“) и Световната банка трябваше да предоставят на Унгария спешни заеми през месец ноември 2008 г., за да се успокои напрежението на финансовите пазари в държавата.
(21)
В отговор на сериозните смущения в унгарската икономика, предизвикани от кризата, унгарското правителство въвежда няколко мерки, целящи да подпомогнат финансовия сектор, които са финансирани съвместно от пакет на МВФ/ЕС/Световната банка. Мерките включват схема за подпомагане на ликвидността и схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(22)
Схемата за подпомагане на ликвидността (наричана по-долу „схемата за ликвидност“), създадена с Унгарския закон за публичните финанси, осигурява средства за ликвидност под формата на заеми за финансови институции. Тя е одобрена от Комисията на 14 януари 2009 г. (7) и след това няколкократно удължавана, последно до 31 декември 2011 г. (8)
(23)
С решение от 12 февруари 2009 г. (9) Комисията одобрява унгарската схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По тази схема унгарската държава може да записва привилегировани акции, които се считат за капитал от първи ред в банките. Свързаната с рекапитализация част от схемата е удължавана няколкократно, последно до 31 декември 2011 г.
(24)
По схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, ако рекапитализацията превишава 2 % от претеглените спрямо риска активи на банката (наричани по-долу „ПРА“), унгарските органи първо трябва да уведомят Комисията и да предоставят подробна оценка на причините, поради които вярват, че тази банка все пак следва да се счита за стабилна институция. Ако Комисията не приеме оценката на банката за стабилна, рекапитализацията все пак може да бъде осъществена, но възнаграждението трябва да бъде увеличено, за да се отрази по-високият риск, а на Комисията трябва да бъде представен план за преструктуриране в рамките на шест месеца от рекапитализацията.
Причини за затрудненията на FHB
(25)
Унгария е засегната сериозно от финансовата криза, което, в съчетание с други вътрешни проблеми в банковия сектор, влошава положението на унгарските банки.
(26)
FHB иска държавно подпомагане, тъй като, за разлика от много унгарски банки, тя няма дружество майка в еврозоната и, следователно, не може да получи евтино финансиране от Европейската централна банка (наричана по-долу „ЕЦБ“). Механизмите на ЕЦБ, включително различни репо механизми, са на разположение в еврозоната от есента на 2008 г. Унгарската национална банка създава механизъм в началото на 2010 г., но той улеснява единствено достъпа до финансиране в унгарски форинти, а не финансиране в евро, което, според FHB, е от съществено значение по време на най-тежкия период от кризата. (10)
(27)
Според унгарските органи рекапитализацията на FHB е била нужна, за да се гарантира платежоспособността на банката и да се противодейства на свързаните с ликвидността затруднения, пред които е изправен целият банков сектор в Унгария.
III. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ
(28)
Предоставените от унгарските органи мерки за помощ на FHB, описани в решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., се състоят от:
-
средносрочен държавен заем по схемата за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г., с падеж на 11 ноември 2012 г.,
-
рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г. по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(29)
В споразумението за рекапитализация между унгарските органи и FHB е определена формулата за изчисляване на процента на възнаграждението за държавата за акциите в размер на 10,49 %, което отговаря на процента на възнаграждение за стабилни банки, посочен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, който следва да се заплаща под формата на дивиденти. Рекапитализацията е в размер на 9 % от ПРА на FHB, което е над прага от 2 %, определен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, под който институциите - получатели на помощта, могат да се считат за стабилни. Тъй като Комисията не е уведомена за мярката преди прилагането ѝ, Комисията няма възможност да провери дали банката е трябвало да бъде считана за стабилна по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. Когато получателят на помощта не се счита за стабилен по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, се изисква план за преструктуриране и процентът на възнаграждението трябва да отразява нестабилния характер на банката и да е по-висок, отколкото процента на възнаграждение при стабилна банка.
(30)
Въпреки затрудненията си банката успява да се справя относително добре през този период: тя има стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през месец март 2009 г.) и рейтинг Baa3 от Moody's Investors Service (наричано по-долу „Moody's“), което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг. През месец февруари 2010 г. по-малко от девет месеца след рекапитализацията, банката изкупува притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент.
(31)
Банката решава да погаси рекапитализацията въз основа на преразгледано консолидирано текущо и очаквано РКА, като се има предвид макроикономическата прогноза, използвана в нейното планиране за 2010 г., и информацията за очакваните обеми, баланси и риск от финансовия план на банката за 2010 г. Заключението от прегледа е, че, въпреки глобалната финансова криза, положението на банката към края на годината е забележимо по-добро, отколкото очакваното към момента на сключване на споразумението с унгарската държава за рекапитализацията на банката в началото на 2009 г.
(32)
FHB погасява рекапитализацията към държавата и не плаща никакво възнаграждение на държавата, което води до нарушение на споразумението за рекапитализация. (11) Банката обаче решава, че притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент не дават автоматично право на дивиденти и тяхната привилегированост се състои единствено в това, че банката е трябвало да плати посочения дивидент на държавата преди изплащането на дивиденти по обикновените акции. Тъй като обикновените акционери не са получили никакви дивиденти през периода, през който държавата е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, според банката тя не е била длъжна да изплаща привилегировани дивиденти. Освен това от FHB заявяват, че при всички положения държавата не е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, когато са били обявени дивиденти за 2009 г., тъй като обратното изкупуване на акциите е реализирано преди това.
(33)
От FHB уведомяват Комисията, че през 2010 г. банката е участвала в общоевропейски стрес-тест, координиран от Комитета на европейските банкови надзорници, в сътрудничество с ЕЦБ и Унгарския финансов надзорен орган. Стрес-тестът е съсредоточен върху капиталовата адекватност, но свързаните с ликвидността рискове не са изпитани пряко. Резултатите от теста, на база на консолидираните данни към края на 2009 г., предполагат буфер от [над 50] (12) млн. EUR от капитал от първи ред спрямо прага от 6 % равнище на адекватност на капитала от първи ред за FHB.
(34)
Със Закон CX от 2010 г. относно изменението на определени закони в областта на икономиката и финансите (наричан по-долу „Закон CX от 2010 г.“), който влиза в сила на 21 август 2010 г., унгарските органи изменят Закон CIV от 2008 г. относно стабилността на системата на финансовите посредници (наричан по-долу „Закона за стабилизацията“). Със Закон CX от 2010 г. се въвежда със задна дата законово право на унгарската държава да изисква възнаграждение от FHB по отношение на рекапитализацията, въпреки че унгарската държава вече не е акционер към момента на провеждане на събранието на акционерите на FHB, на което е взето решението за изплащане на дивиденти.
(35)
На 28 октомври 2010 г. унгарската държава и FHB подписват споразумение, според което FHB трябва да плати възнаграждение в размер на 890 млн. HUF на унгарската държава за рекапитализацията плюс лихва за забавено плащане в размер на 11 726 786 HUF.
(36)
По предположения равнището на възнаграждението е определено въз основа на условията на схемата за ликвидност. Унгарските органи заявяват, че рекапитализацията е предоставена от същия източник на финансиране, както и подпомагането за ликвидност, под формата на заем и поради тази причина възнаграждението за рекапитализацията и за подпомагането за ликвидност е следвало да бъдат еднакви. Капиталът е предоставен на разположение на FHB на 6 май 2009 г. и е възстановен на 19 февруари 2010 г. Приложеният в крайна сметка лихвен процент е същият като заплатения за заема лихвен процент от приблизително 400 млн. EUR. Според предоставената от унгарските органи информация полученият среден месечен лихвен процент е между 3,79 % и 4,08 %. Действителният размер е изчисляван на седмична база. Според предоставената от унгарските органи информация пълният размер на възнаграждението от 890 млн. HUF е платен в края на 2010 г.
(37)
Лихвите за забавено плащане са начислени в съответствие с публикувания от Комисията унгарски референтен процент от 5,97 % (13), увеличен със 100 базисни пункта. Лихвата за забавено плащане е изчислена за периода от 21 август 2010 г., когато влиза в сила измененият Закон за стабилизацията, до 28 октомври 2010 г., когато е подписано споразумението.
(38)
На 15 декември 2011 г. унгарската държава и FHB сключват ново споразумение, в което банката се съгласява да плати на държавата обща сума в размер на 10,49 % от общата сума на рекапитализацията (т.е. общо плащане в размер на 2 491 742 552 HUF). Следователно съгласно споменатото ново споразумение FHB се ангажира до 31 декември 2011 г. да плати на държавата допълнителна сума в размер на 1 601 742 552 HUF, изчислена като разликата между общия размер на възнаграждението от 890 млн. HUF, посочен по-горе в съображение 36, и възнаграждението, което вече е платено на 28 октомври 2010 г.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(39)
На 30 септември 2010 г. унгарските органи представят на Комисията актуализиран план за преструктуриране на FHB. С писмо от 3 октомври 2011 г. на Комисията е представена допълнителна информация относно плана за преструктуриране. Основните аспекти на плана за преструктуриране вече са описани в решението за откриване на Комисията. Допълнителните елементи, представени на 3 октомври 2011 г., са описани в раздели 4.1-4.3.
4.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(40)
През 2010 г. икономическата среда в международен и във вътрешен план е твърде затруднена, макар че се забелязват признаци на подобрение. През 2010 г. доходността на унгарския банков сектор далеч изостава спрямо предходната година. Със Закон XC от 2010 г., който влиза в сила на 13 август 2010 г., унгарското правителство въвежда специален данък, дължим от финансовите организации, общият размер на който възлиза на 187 млрд. HUF и основно е заплащан от кредитните институции.
(41)
Търсенето на заеми от клиенти физически лица сериозно е намалено през 2010 г. В същото време предлагането е отслабено от неблагоприятните промени в нормативната уредба и от пазарните условия. Като цяло в сектора корпоративното кредитиране също търпи трудности, макар че някои банки - включително FHB - разширяват своята корпоративна дейност.
(42)
Най-важното събитие, касаещо както операциите, така и финансовите резултати на FHB, е придобиването от нейна страна на Allianz Commercial Bank Ltd (наричана по-долу „Allianz Bank“) и споразумението за дългосрочно стратегическо сътрудничество между Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (наричано по-долу „Allianz Hungaria Insurance“) и FHB. Придобиването е финализирано на 30 септември 2010 г. По същото време в FHB е стартиран интеграционен проект за сливането на Allianz Bank и FHB Commercial Bank и за рационализирането и оптимизирането на операциите на цялата група (клонова мрежа, канали за разпространение, продуктов портфейл, ИТ операции, организационна структура и човешки ресурси и т.н.).
(43)
Придобиването оказва положително влияние върху нетната печалба на групата FHB за 2010 г. Свързаните с придобиването еднократни позиции компенсират неблагоприятното въздействие на специалния банков данък, загубите от портфейла от заеми и увеличаващите се разходи за финансиране. Общата печалба на FHB за 2010 г. възлиза на 11,2 млрд. HUF, което представлява увеличение от 58,9 % спрямо 2009 г.
(44)
В резултат на придобиването на Allianz Bank броят на сметките на физически лица и на фирми в FHB значително се увеличава - от […] през декември 2009 г. на […] през декември 2010 г. (+[…] %). Поради големия брой на неактивните сметки обаче размерът на депозитите не се увеличава пропорционално, а нараства от […] млрд. HUF през декември 2009 г. на […] млрд. HUF през декември 2010 г. (+[…] %). Пазарният дял на FHB на пазарите на депозити на физически лица и на фирми се увеличава съответно от […] % на […] % и от […] % на […] %. Следователно придобиването на Allianz Bank увеличава дела на депозитите в спектъра от източници на финансиране на FHB и намалява размера на ипотечните облигации от […] млрд. HUF през 2010 г. на […] млрд. HUF през 2011 г.
(45)
От FHB прогнозират, че, въз основа на очаквания консолидиран баланс и отчет за доходите за 2011 г., нейното РКА следва да бъде около […] % през декември 2011 г. При тази прогноза е взето предвид допълнителното плащане, което трябва да бъде извършено към унгарската държава по отношение на осъществената през март 2009 г. рекапитализация, което допълнително плащане е направено на 15 декември 2011 г. след съгласуване с унгарската държава.
4.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(46)
За рекапитализацията от 30 млрд. HUF FHB е заплатила възнаграждение от 890 млн. HUF през октомври 2010 г. Първоначално приложеният лихвен процент е същият, който е бил заплатен за заема от 120 млрд. HUF, или средна месечна стойност от 3,79 % и 4,08 %.
(47)
Съгласно новото споразумение, подписано на 15 декември 2011 г. между FHB и унгарската държава, банката се ангажира да плати на държавата общо възнаграждение в размер на 2 491 742 552 HUF, което представлява 10,49 % от сумата на рекапитализацията, която първоначално е била определена от банката и държавата в споразумението за рекапитализация.
4.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(48)
Предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация не разглежда специално нарушенията на конкуренцията, а само подчертава факта, че, въпреки закупуването на Allianz Bank, пазарният дял на FHB по отношение на депозитите на физически лица и на фирма остава ограничен (съответно [0,7 % - 1,3 %] и [0,4 % - 0,95 %] на 31 декември 2010 г. и съответно [0,65 % - 1,3 %] и [1 % - 1,35 %] на 30 юни 2011 г.).
V. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
(49)
Комисията открива официална процедура по разследване, защото счита, че основните допускания, залегнали в основата на плана за преструктуриране и бизнес прогнозата на FHB не са достатъчно обосновани и не отчитат скорошното закупуване от FHB на Allianz Bank. Освен това Комисията изразява съмнения също така по отношение на дългосрочната жизнеспособност на FHB, предвид силната ѝ експозиция на финансиране на едро и пазара на недвижими имоти в Унгария.
(50)
Освен това, предвид ниското равнище на заплатеното на държавата през октомври 2010 г. възнаграждение върху сумата на рекапитализацията (съответстващо на среден лихвен процент 3,79 % - 4,08 % съгласно посоченото в схемата за ликвидност), Комисията изрази съмнения също така дали собственият принос на банката към нейното преструктуриране е бил достатъчен. Закупуването от страна на FHB на Allianz Bank и споразумението с Allianz Hungaria Insurance пораждат съмнения също така дали помощта е била ограничена до минималната необходима сума.
(51)
Накрая, Комисията счита също така, че унгарските органи не са показали, че са предприети достатъчни мерки за ограничаване на причинените нарушения на конкуренцията на пазара вследствие на получената от FHB помощ, по-специално с оглед на нейната стратегия за разширяване, скорошното придобиване от нея на Allianz Bank, както и недостатъчното възнаграждение, заплатено на държавата за рекапитализацията.
VI. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(52)
Комисията получи мнения от Асоциацията на унгарските ипотечни банки (наричана по-долу „Асоциацията“) на 18 юли 2011 г. В своето мнение Асоциацията напомня за мащаба на кризата, която засяга унгарската икономика и банковия сектор през 2008-2009 г. и отбелязва, че рекапитализацията на FHB е осъществена поради трудната макроикономическа среда вследствие на кризата. Целта на държавната намеса в полза на FHB е била да се отстранят сериозните рискове за унгарския сектор на ипотечни кредити и пазара на ипотечни облигации. Всъщност, в резултат на уязвимостта към валутните колебания, на засилването на швейцарския франк спрямо унгарския форинт, което води до понижаване на доходите на потребителите, и на нарастването на безработицата, се наблюдава бързо и сериозно влошаване на качеството на ипотечните кредити, увеличаване на броя на „лошите кредити“ и все по-малко възможности за финансиране на банките. Именно такъв е случаят с FHB, която се финансира от капиталовия пазар.
VII. МНЕНИЯ НА ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА
(53)
Комисията получи становища от унгарските органи на 2 март 2011 г., допълнени с мнения от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
7.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(54)
В отговор на съмненията на Комисията относно точността на допусканията, залегнали в основата на плана за преструктуриране на банката, унгарските органи заявяват, че финансовите прогнози са основани на допускания на външни експерти и отговарят на информацията, която е била на разположение по времето, когато са били направени. Що се отнася до тяхната надеждност, те не са по-различни от никои други финансови планове или прогнози, направени от FHB.
(55)
Според унгарските органи дългосрочната жизнеспособност на FHB е гарантирана, което е видно от успеха на FHB при набирането на средства както на паричния, така и на капиталовите пазари: през 2009 г. FHB емитира ипотечни облигации за повече от 60 млрд. HUF, а частни инвеститори също заемат на банката общо […].
(56)
Освен това унгарските органи заявяват, че, по отношение на депозитните сметки на физически лица, данните разкриват, че делът на FHB в сегмента на депозитите на физически лица се е увеличил от […] % на […] % през 2009 г.. Прогнозата за края на 2010 г. е за […] %. Освен това броят на сметките на физически лица, както и големината на портфейла на тези сметки нараства последователно и динамично, въпреки пазарните прогнози за намаляване на портфейла. Следователно банката и унгарските органи не считат, че прогнозите за депозитите на физически лица и сметките на физически лица са прекомерно оптимистични.
(57)
Що се отнася до ликвидната позиция на FHB, тя може да се счита за постоянно стабилна, което се дължи, inter alia, на факта, че тя трябва да отговаря на предписаните от рейтинговите агенции изисквания за ликвидност. Ликвидната позиция на банката е стабилна дори в най-трудните периоди на кризата, което се потвърждава от писмото от 19 март 2009 г. на Управителя на Унгарската централна банка до Министъра на финансите.
(58)
Накрая, основната причина за понижаването на качеството на активите на банката по време на кризата е макроикономическото положение на Унгария, свиващите се доходи на домакинствата, спадащите проценти на заетостта и покачващата се безработица, а не тенденцията на покачване на швейцарския франк спрямо унгарския форинт. Макар че FHB е създала няколко схеми, целящи разрешаване на проблемите с длъжниците в затруднено положение, качеството на портфейла от заеми непрекъснато ще се подобрява главно чрез икономически подем и подобрени икономически показатели. Икономическите прогнози на Унгарската централна банка и на унгарското правителство за 2011 г. са за растеж на брутния вътрешен продукт (наричан по-долу „БВП“), постепенно повишаване на заетостта и по-ниски проценти на безработицата, което може да окаже така също значително въздействие върху портфейла от заеми на FHB.
7.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(59)
Унгарските органи отбелязват, че FHB е сключила споразуменията с Allianz Bank и Allianz Hungaria Insurance, след като на 19 февруари 2010 г. FHB изцяло е погасила към държавата цялата стойност на емитираните акции и е изкупила обратно емитираните акции при рекапитализацията. Споразуменията на FHB с Allianz са сключени през юни и юли 2010 г., а придобиването е осъществено през септември 2010 г. По това време FHB не разполага с държавни средства. Следователно FHB не може да финансира придобиването от рекапитализацията, която е възстановена през февруари 2010 г. Подготвителните анализи и обсъждания между FHB и Allianz започват едва след погасяването на заема към държавата. Освен това покупната цена, която FHB заплаща за Allianz Bank (като стойността на съкровищните акции е взета предвид), възлиза приблизително на 3,3 млрд. HUF, а собственият капитал на Allianz Bank към 30 септември 2010 г. е почти 14 млрд. HUF. Следователно, за да може да придобие Allianz Bank, FHB не е имала нужда от какъвто и да било капитал и сделката не е понижила собствения капитал на FHB.
(60)
Освен това фактът, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, се потвърждава от това, че РКА на FHB, което през 2008 г. е 11,3 %, едва след рекапитализацията достига целта за РКА от 12 %, одобрена от Комисията по линия на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(61)
Унгарските органи отбелязват също така, че FHB не е плащала дивиденти в продължение на няколко последователни години и е изкупила само малка част от своите акции спрямо общата стойност на акционерния капитал. Следователно, тъй като размерът на средствата, които са били върнати на собствениците и акционерите през последните няколко години, е нисък, е гарантирано подходящото споделяне на тежестта.
7.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(62)
В допълнение към мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, отбелязани от Комисията в нейното решение, унгарските органи посочват допълнителни мерки, свързани със схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и споразумението за рекапитализация между FHB и унгарската държава:
-
държавата има специално право на вето във връзка с плащането на дивиденти и придобивания, (14) както и
-
банката трябва да приложи определени ограничения по отношение на заплатите, възнагражденията и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава (15).
(63)
Унгарските органи отбелязват, че, според тяхното тълкуване на правилата за държавна помощ, тези поведенчески мерки, както и другите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията са или са били обвързващи за FHB, докато държавата е била акционер в банката.
(64)
В допълнение към споменатите по-горе мерки FHB поема допълнителни ангажименти в точка 3.8 от споразумението за рекапитализация, в което е посочено, че рекапитализацията следва да се използва за постигането на следните цели:
-
FHB да извърши увеличаване на капитала на FHB Commercial Bank,
-
рекапитализацията да допринесе за стабилизирането на унгарските пазари на ипотечни облигации и ипотечни заеми и да финансира развитието на кредитирането на физически лица и кредитирането на МСП,
-
рекапитализацията да подобри стабилността на FHB и да укрепи нейното активно присъствие на капиталовия пазар, като по този начин допринесе за възстановяването на доверието на инвеститорите,
-
FHB да участва в консолидирането на горепосочените пазарни сегменти,
-
FHB да оптимизира своята структура на финансиране (структура на пасивите),
-
FHB да разшири спектъра си от средства, необходими за защита на капитала от крайните въздействия на рисковете на макро равнище (обменен курс).
(65)
Обратно на изразените от Комисията съмнения, целта на рекапитализацията на FHB не е да се наруши конкуренцията чрез разширяване на дейността на FHB Commercial Bank. Увеличаването на нейния капитал е било ангажимент, поет в споразумението за рекапитализация. Запазила се е основната дейност на FHB Commercial Bank, подпомогната също така с увеличението на капитала в размер на 25 млрд. HUF, което е финансирано с рекапитализацията от държавата. Портфейлът от корпоративни заеми е бил обект на непрекъснато нарастване, но не и над предишната си тенденция на растеж.
(66)
Според тях от горното е видно, че няма основания за обобщеното решение на Комисията по отношение на мерките, целящи ограничаване на нарушенията на конкуренцията и твърденията ѝ, че „тези мерки са твърде ограничени“. Следователно унгарските органи настояват, че споразумението за рекапитализация отговаря на критериите, определени както в Закона за стабилизацията, така и в съответните съобщения на Комисията.
VIII. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
8.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(67)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е констатирала, че както рекапитализацията, така и подпомагането за ликвидност под формата на заем, отпуснат на FHB, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (16). Нито унгарската държава, нито FHB не са посочили каквито и да било аргументи за разсейване на съмненията по тази констатация.
8.2. ПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА
(68)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е заявила, че рекапитализацията в полза на FHB не отговаря на условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По-специално тя не изпълнява изискванията, които трябва да се прилагат, когато увеличението на капитала превишава 2 % от ПРА на получателя на помощта. Следователно Комисията е трябвало отделно да бъде уведомена за мярката в съответствие с условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и според член 108, параграф 3 от Договора.
(69)
В резултат на това унгарските органи неправомерно са отпуснали помощ под формата на рекапитализация в полза на FHB, в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
8.3. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(70)
В контекста на преструктурирането на FHB трябва да бъдат взети предвид всички мерки, които са ѝ отпуснати. Следователно при оценяването на съвместимостта трябва да се вземат под внимание както рекапитализацията в размер на 30 милиона HUF, така и заемът за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF.
8.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
8.4.1. Правно основание
(71)
Както вече беше посочено в решението на Комисията от 24 януари 2011 г., предвид специфичната ситуация на финансовите пазари, Комисията счита, че мерките могат да бъдат разглеждани съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, който гласи, че: „За съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат: […] помощите […] за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“. Тъй като целта на настоящото решение е да се направи оценка на получената от FHB помощ и на плана за нейното преструктуриране, Комисията счита за целесъобразно да базира своята оценка на съобщенията относно прилагането на правилата за държавни помощи във финансовия сектор през периода на кризата (17). Що се отнася по-специално до оценката на плана за преструктуриране на банката, тя ще бъде базирана на Съобщението относно преструктурирането (18)
8.4.2. Съвместимост на плана за преструктуриране
8.4.2.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на институцията
(72)
В решението за откриване (19) Комисията изразява съмнения относно надеждността на допусканията, които са възприети от FHB във финансовите ѝ прогнози. Комисията отбелязва, че в представения през септември 2010 г. план за преструктуриране на FHB не се обяснява защо тези допускания са приети за правилни. Освен това, тъй като във финансовите прогнози явно не са взети предвид последиците от закупуването на Allianz Bank и от споразумението с Allianz Hungaria Insurance, Комисията не може да приеме, че представените прогнози все още са валидни. Комисията изразява съмнения също така по отношение на допусканията на банката, при които се разчита на сериозен растеж на депозитите.
(73)
Освен това Комисията изразява загриженост така също по отношение на дългосрочната жизнеспособност на банката с оглед на бизнес модела на FHB, който се счита за уязвим към кризи в ликвидността поради силната си зависимост от финансиране на едро и малкия дял на депозитите. Според Комисията планът за преструктуриране на банката от септември 2010 г., макар че е съсредоточен върху капиталовите перспективи, не предоставя достатъчно данни за дългосрочното устойчиво финансиране на банката.
(74)
Въз основа на предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация относно плана за преструктуриране на банката Комисията отбелязва, че финансовите прогнози в плана за преструктуриране от септември 2010 г. са базирани на стабилни и надеждни допускания. Актуализираната информация, включваща закупуването на Allianz Bank, показва увеличение на депозитите на физически лица и фирми в банката, което се дължи на придобитите сметки от Allianz Bank. Това придобиване подкрепя направените допускания за растеж на депозитите.
(75)
Комисията отбелязва също така като положителен факта, че растежът на депозитите допринася за диверсифицирането на източниците на финансиране на банката, за намаляването на относителната тежест на ипотечните облигации в спектъра от източници на финансиране и за намаляването на зависимостта на банката от финансиране на едро. Въз основа на представената информация делът на финансирането на едро (т.е. сборът от емитираните облигации, депозитите от банки и частта от ипотечните облигации, която не се използва за рефинансиране на заеми) е намален като процент от общите пасиви на банката от [35 % - 30 %] към 31 декември 2009 г. на [30 % - 25 %] към 31 декември 2010 г. В резултат на това преориентиране на спектъра от източници на финансиране на банката към депозити, средните ѝ разходи за финансиране (изчислени като разходи за лихви върху общата сума на пасивите) са подобрени от [7-6,5] базисни пункта на 31 декември 2009 г. до [6-5,5] базисни пункта на 31 декември 2010 г. Възвръщаемостта на активите също е подобрено от [0,90 % - 1 %] през 2009 г. на [1,05 % - 1,10 %] през 2010 г. Тази положителна тенденция е потвърдена от прогнозата на банката за стабилизиране на възвръщаемостта на активите през 2014 г. на [1,05 % - 1,2 %] в базовия случай и на [0,9 % - 1,05 %] в неблагоприятния случай. През 2014 г. възвръщаемостта на собствения капитал се очаква да достигне [11 % - 13 %] в базовия случай и [10 % - 12 %] в неблагоприятния случай.
(76)
В решението за откриване Комисията изразява също така своите опасения относно това доколко са достатъчни мерките, предоставени по това време от унгарските органи, за справяне с експозицията на FHB на унгарския пазар на недвижими имоти и неблагоприятните валутни движения. Въз основа на предоставената от унгарските органи информация на 9 декември 2011 г. обаче Комисията отбелязва със задоволство, че FHB е предприела необходимите стъпки за значително намаляване на присъствието ѝ на пазара на ипотечни облигации (20). Банката значително увеличава така също своя дял на заеми за физически лица от [3 % - 5 %] през 2009 г. на [9 % - 11 %] през 2011 г. Комисията отбелязва също така, че „сделката за Allianz“ (21) е допринесла значително за тези положителни тенденции. Що се отнася до експозицията на банката на неблагоприятни валутни движения, ангажиментът на FHB да разшири своя спектър от средства за предпазване от крайните въздействия на валутните рискове върху капитала може да се приеме за подходящо и да разсее съмненията на Комисията, (22) защото дава възможност на банката да отстрани или хеджира своя валутен риск, произтичащ от сделките ѝ в чуждестранна валута.
(77)
Следователно Комисията счита, че актуализираният план за преструктуриране - като се вземе предвид сделката за Allianz Bank - обосновава конкретните целеви равнища във финансовите прогнози на FHB и допринася за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на банката.
8.4.2.2. Собствен принос от банката (споделяне на тежестта)
(78)
Комисията отбелязва със задоволство, че сумата на рекапитализацията вече е била напълно възстановена на държавата на 19 февруари 2010 г., т.е. в рамките на срок от по-малко от една година, както и че банката е възстановила сумата на помощта със свои собствени средства. FHB е използвала свои собствени средства така също, за да погаси четири вноски от средносрочния държавен заем, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г.
8.4.2.3. Ограничаване на разходите за преструктуриране, възнаграждение
(79)
Комисията счита, че е добре, че сумата на рекапитализацията е била възстановена на държавата в кратки срокове. Освен това придобиването на Allianz Bank от FHB подобрява профила на ликвидност на банката, като увеличава размера на депозитите на физически лица и фирми. Следователно това придобиване е важен аспект от бизнес плана на банката и допринася за нейната дългосрочна доходност. Следователно не може да се счита, че предоставената на FHB помощ е изплзвана за развитието на нейната дейност в нови области, тъй като както Allianz Bank, така и FHB функционират на едни и същи пазари на физически лица и фирми. В резултат на това Комисията счита, че придобиването на Allianz Bank Ltd от FHB е подходяща мярка за поддържане на дългосрочната жизнеспособност на банката.
(80)
Комисията отбелязва също така, че предоставената от унгарските органи информация разсейва изразените от Комисията съмнения в решението за откриване от 24 януари 2011 г. относно това дали придобиването на Allianz Bank до голяма степен е осъществено за сметка на държавата. Придобиването на Allianz bank е извършено на30 септември 2010 г. след погасяването на рекапитализацията към държавата на 19 февруари 2010 г. Що се отнася до неизплатените суми по заема, Комисията отбелязва със задоволство, че банката вече е погасила четири вноски по заема от месец февруари 2011 г. насам. (23) Оценката на Комисията не се променя, ако се вземе под внимание „липсващото“ възнаграждение за рекапитализацията, т.е. сумата, която първоначално не е била заплатена от FHB, тъй като това плащане е било в размер на около 1,6 млрд. HUF (съображение 40), а заплатената за Allianz Bank цена - 3,3 млрд. HUF (съображение 60).
(81)
Що се отнася до възнаграждението за мерките за помощ, Комисията отбелязва като благоприятен факта, че FHB и унгарското правителство са сключили споразумение на 15 декември 2011 г., в което FHB се съгласява да заплати на държавата допълнително възнаграждение в размер на 1,6 млрд. HUF. В допълнение към плащането от 890 млн. HUF, извършено през месец октомври 2010 г., общото плащане по рекапитализацията от унгарската държава за FHB съответства на възнаграждение в размер на 10,49 %, което отговаря на условията, предвидени в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(82)
Комисията отбелязва със задоволство, че банката е възстановила отпуснатата от държавата рекапитализация в рамките на срок от по-малко от една година (т.е. банката е рекапитализирана на 23 март 2009 г., а средствата са възстановени на държавата на 19 февруари 2010 г.).
(83)
Възнаграждението по получения от банката средносрочен заем по схемата за ликвидност е в размер на по-високото от i) специалното право на тираж на МВФ (наричано по-долу „СПТ“) + 345 базисни пункта и ii) 12-месечния междубанков лихвен процент (наричан по-долу „IBOR“) + 100 базисни пункта + 123,5 базисни пункта (което съответства на среден месечен процент между 3,79 % и 4,08 %), в съответствие с предвидените в схемата за ликвидност условия.
(84)
Споразумението за средносрочен държавен заем предвижда той да бъде погасен […], като се започне от 11 февруари 2011 г. Според представената от унгарските органи информация FHB е погасила четири вноски по заема, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г. Комисията отбелязва със задоволство, че до момента FHB е изпълнявала надлежно своите задължения за плащане по средносрочния заем. Комисията няма основания за съмнения относно пълното и навременно погасяване на заема на падежа му.
(85)
Тази оценка е потвърдена от доброто изпълнение на FHB, въпреки трудностите в унгарския банков сектор и относително високото съотношение на основния капитал от първи ред на банката (12 % в края на 2008 г., което се увеличава на 16,9 % след рекапитализацията през 2009 г. и се запазва на високо равнище от 10,5 % след възстановяването на държавния капитал). По това време капиталовото изискване за унгарските банки е 8 %. За разлика от някои от нейните конкуренти, банката успява да запази своята стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през март 2009 г. след възстановяването на рекапитализацията към държавата). Освен това тя запазва своя рейтинг Baa3 от Moody's, което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг.
(86)
С оглед на изложените факти Комисията вярва, че FHB е била изпаднала в затруднено положение само временно, а не фундаментално. Следователно тя счита, че платеното от банката възнаграждение е подходящо и отговаря на изискваното възнаграждение от стабилна банка.
(87)
Предвид факта, че жизнеспособността на банката не е застрашена от продължаващите трудности в Унгария, Комисията няма да изисква заплащането на допълнително възнаграждение към държавата.
(88)
Освен това заплатеното от FHB възнаграждение към държавата за средносрочния заем (вж. съображение 84) отговаря на предвидените в схемата за ликвидност условия. Следователно Комисията счита, че възнаграждението и по двете мерки за помощ е подходящо.
(89)
Комисията отбелязва също така като благоприятен факта, че банката не е плащала дивиденти по своите обикновени акции за 2009 г. и 2010 г. От FHB са въведени също така определени ограничения по отношение на заплатата, възнаграждението и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава.
(90)
Следователно Комисията счита, че планът за преструктуриране гарантира подходящ собствен принос от страна на банката, нейните акционери и ръководство към разходите за преструктуриране.
8.4.2.4. Мерки за отстраняване на нарушенията на конкуренцията
(91)
Комисията отбелязва, че предвидените в плана за преструктуриране на банката мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията не са достатъчни. Първо, не са предприети структурни мерки. Второ, поведенческите мерки в плана за преструктуриране важат само докато банката използва инжектирания от държавата капитал. Трето, Комисията със задоволство отбелязва, че до момента FHB надлежно изпълнява своите задължения за плащане, произтичащи от средносрочния заем. Комисията няма причини да се съмнява в способността на банката да извърши пълното и навременно плащане по заема при настъпване на неговия падеж. Четвърто, пазарната позиция на FHB не се е променила значително след придобиването на Allianz Bank (с пазарни дялове от [3 % - 3,3 %] и [3,4 % - 3,6 %] съответно преди и след придобиването), което вдъхва увереност на Комисията, че въздействието на това придобиване върху нарушенията на конкуренцията е ограничено.
(92)
Поведенческите мерки са ограничени до следното:
-
банката няма да прилага каквато и да било агресивна бизнес стратегия,
-
банката няма да инвестира в нови области на дейност, освен ако тези инвестиции са одобрени преди подписването на споразумението за рекапитализация,
-
банката следва да избягва оповестяването на наличието на държавна помощ.
(93)
Комисията не счита, че другите поведенчески мерки, свързани с рекапитализацията, които са посочени от унгарските органи в отговора им на решението за откриване от 27 януари 2011 г., могат да бъдат считани за мерки, които ограничават предизвиканите от помощта нарушения конкуренцията.
(94)
Като се има предвид обаче малкият дял на FHB на пазарите на физически лица и фирми ([0,9 % - 1,08 %] и [0,5 % - 0,9 %] пазарен дял съответно на пазарите на депозити на физически лица и на фирми) и с оглед на факта, че банката е възстановила инжектирания от държавата капитал в рамките на по-малко от една година от емитирането му, Комисията е на мнение, че нарушенията на конкуренцията са били ограничени. Освен това, предвид факта, че FHB вече е погасила четири вноски от средносрочния държавен заем по схемата за ликвидност, Комисията няма основания за съмнение, че банката ще погаси заема изцяло и навременно.
(95)
Нещо повече, заплатеното възнаграждение на държавата съответства на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и, следователно, е подходящо съгласно изискването на точка 34 от Съобщението относно преструктурирането.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(96)
Комисията счита, че въз основа на предоставената от унгарските органи информация и актуализирания план за преструктуриране на FHB, описан в раздел IV от настоящото решение, приложените мерки за помощ под формата на заем за подпомагане на ликвидността и рекапитализацията са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора и изпълняват изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за смекчаване на нарушенията на конкуренцията.
(97)
По изключение унгарските органи се съгласиха настоящото решение да бъде прието на английски език като единствен автентичен език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, състоящи се от средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г. с падеж 11 ноември 2012 г., и рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г., приведени в действие от Унгария в полза на FHB Jelzálogbank Nyrt, са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 22 февруари 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 22. februāris)
par valsts atbalstu Nr. SA.29608 (C37/10), ko īstenojusi Ungārija attiecībā uz FHB Jelzálogbank Nyrt rekapitalizāciju
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1021)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/296/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Ungārija 2009. gada 25. martā piešķīra FHB Jelzálogbank Nyrt (turpmāk “FHB” jeb “banka”) vidēja termiņa valsts aizdevumu 120 miljardu Ungārijas forintu (HUF) (aptuveni 410 miljonu EUR (2)) apmērā saskaņā ar Ungārijas bankām paredzēto likviditātes shēmu, ko Komisija apstiprināja 2010. gada 14. janvārī (3). Ungārijas iestādes 2009. gada 31. martā veica FHB rekapitalizāciju HUF 30 miljardu (apmēram EUR 100 miljonu) apmērā jaunizlaistu īpašu dividenžu priekšrocību akciju veidā plus viena balsstiesīgā akcija, ko 2009. gada 31. martā piešķīra saskaņā ar Komisijas apstiprināto garantiju un rekapitalizācijas shēmu (4).
(2)
Ar 2009. gada 3. aprīļa, 13. maija, 14. jūlija un 11. septembra vēstulēm Komisija Ungārijas iestādēm pieprasīja informāciju par rekapitalizācijas nosacījumiem. Ungārijas iestādes atbildēja 2009. gada 24. aprīļa, 2. jūnija, 12. augusta un 9. oktobra vēstulēs.
(3)
Tā kā Komisijai bija bažas par bankas stabilitāti rekapitalizācijas brīdī, tā 2009. gada 19. oktobrī pieprasīja Ungārijai iesniegt FHB pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (5) (turpmāk “Paziņojums par pārstrukturēšanu”). Ungārija iesniedza papildu informāciju 2009. gada 12. un 19. novembrī un pārstrukturēšanas plāna projektu - 2010. gada 26. janvārī.
(4)
FHB2010. gada 19. februārī valstij atmaksāja pilnu rekapitalizācijas summu.
(5)
Ar 2010. gada 24. un 25. marta vēstulēm Ungārija Komisijai iesniedza turpmāku informāciju. FHB2010. gada 21. aprīlī rīkoja akcionāru pilnsapulci, kurā banka izlēma veikt atlīdzības maksājumu valstij par rekapitalizāciju. Pēc tam Komisija 2010. gada 22. aprīļa vēstulē pieprasīja sniegt informāciju.
(6)
Komisija 2010. gada 2. jūnija un 1. oktobra vēstulēs pieprasīja sniegt papildu informāciju. Ungārijas iestādes to sniedza 2010. gada 11. jūnija vēstulē.
(7)
Ungārija 2010. gada 15. jūnijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu un 2010. gada 30. septembrī to papildināja ar svarīgiem jauniem datiem.
(8)
Ungārijas iestādes 2010. gada 18. jūnija, 28. jūlija un 5. oktobra vēstulēs iesniedza papildu informāciju un 2010. gada 29. oktobra vēstulē paziņoja Komisijai, ka FHB ir samaksājusi atlīdzību par rekapitalizāciju.
(9)
Komisija 2010. gada 16. decembrī nolēma uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 108. panta 2. punktā, attiecībā uz FHB paredzētajiem atbalsta pasākumiem. Pēc tam Ungārijas iestādes lūdza Komisiju veikt grozījumus šajā lēmumā, jo atsevišķas tā daļas ietvēra nepareizu un novecojušu informāciju. Tāpēc šo lēmumu aizstāja ar jaunu 2011. gada 24. janvāra lēmumu (6) (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Ar 2011. gada 24. janvāra vēstuli Komisija informēja Ungārijas iestādes par savu lēmumu saistībā ar paziņoto pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā. Komisijas lēmums uzsākt procedūru 2011. gada 18. jūnijā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo pasākumu.
(10)
Ar 2011. gada 2. marta vēstuli Ungārijas iestādes iesniedza savus apsvērumus par Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz FHB piešķirto pasākumu. Šos apsvērumus papildināja piezīmes, ko 2011. gada 11. jūlija vēstulē iesniedza FHB.
(11)
Ar 2011. gada 18. jūlija vēstuli trešā persona (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Ungārijas hipotēku banku asociācija) iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt procedūru.
(12)
Ungārijas iestādes 2011. gada 3. oktobra vēstulē iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu un papildu informāciju par rekapitalizācijas atlīdzību Ungārijas valstij.
(13)
FHB un Ungārijas valsts 2011. gada 15. decembrī parakstīja jaunu nolīgumu, saskaņā ar kuru banka apņēmās valstij atmaksāt atlīdzību, par ko sākotnēji tika panākta vienošanās rekapitalizācijas nolīgumā.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJA APRAKSTS
1.1. ATBALSTA SAŅĒMĒJS
(14)
Valsts izveidoja FHB 1997. gadā. Valsts pakāpeniski pārdeva savu FHB daļu. FHB 2003. gadā tika iekļauta Budapeštas biržas sarakstā, un 2007. gada augustā valsts samazināja savu akciju kontrolpaketi bankā līdz nedaudz vairāk par 4 %.
(15)
Sākotnēji FHB tika izveidota kā hipotēku banka, lai sekmētu hipotekāro ķīlu zīmju izmantošanu. Lai garantētu hipotekāro ķīlu zīmju maksimālu drošību, bankai tika piemēroti stingri noteikumi attiecībā uz ierobežotu darbību, nodrošinājumu un īpašu uzraudzību. Sākotnēji FHB drīkstēja izsniegt tikai ilgtermiņa hipotekāros aizdevumus un garantijas saistībā ar hipotekārajiem aizdevumiem, kā arī slēgt noteiktus atvasināto instrumentu darījumu veidus, lai nodrošinātu savu pozīciju, kas izriet no hipotekāro aizdevumu darījumiem. Hipotekārās ķīlu zīmes bija galvenais bankas kreditēšanas darbību finansēšanas avots. Turklāt FHB refinansēja citu banku piešķirtos hipotekāros aizdevumus.
(16)
FHB 2006. gadā ieviesa jaunu stratēģisko plānu, lai paplašinātu bankas darbību un filiāļu tīklu ar mērķi palielināt finansēšanas un darbības bāzi, ienākot privātpersonu pakalpojumu tirgū ar FHB Commercial Bank starpniecību. Laika gaitā FHB sāka pārdot dažādus privātpersonu un korporatīvo klientu aizdevumu produktus, kā arī piedāvāt kontu pārvaldības, noguldījumu pieņemšanas un maksājumu karšu pakalpojumus, tādējādi paplašinot produktu klāstu pasīvu daļā.
(17)
FHB ir grupa, kurā ietilpst mātesuzņēmums FHB Mortgage Bank Co. Plc un tam pilnībā piederoši meitasuzņēmumi, proti, FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd un FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Tā darbojas galvenokārt hipotekāro ķīlu zīmju tirgū. Šajā tirgū FHB pieder 23 % liela tirgus daļa (2009. gadā), un banka ir otra lielākā dalībniece Ungārijas tirgū (pēc OTP Bank, kam pieder 74 % liela tirgus daļa). FHB pieder 4,6 % liela tirgus daļa privātpersonu hipotēku tirgū un 0,6 % - privātpersonu noguldījumu tirgū.
(18)
Kad banka 2009. gada martā tika rekapitalizēta, tās kopējā bilance bija HUF 746,2 miljardi. Tajā pašā laikā bankas kapitāla pietiekamības rādītājs (turpmāk “CAR”) bija 10,5 %. Valsts veiktie kapitāla ieguldījumi 2009. gada beigās ļāva palielināt FHB CAR līdz 16,1 % (aprēķināts saskaņā ar Ungārijas grāmatvedības noteikumiem).
1.2. KONTEKSTS
(19)
Ungārija ir viena no dalībvalstīm, kuru vissmagāk ietekmēja finanšu krīze. Valdības pārmērīgie izdevumi vairāku gadu garumā, kā arī ar kredītiem finansētās būvniecība un patēriņa pieaugums jau pirms krīzes radīja nopietnu ekonomikas nelīdzsvarotību. Tā kā pārsvarā izplatīti bija mājsaimniecību aizdevumi euro un Šveices frankos, kā arī turpinājās atkarība no ārējā finansējuma, valsts un tās banku nozare kļuva īpaši neaizsargāti pret svārstībām Ungārijas forinta vērtībā, kas krīzes laikā būtiski samazinājās.
(20)
Finanšu krīze ietekmēja Ungāriju tādā mērā, ka Starptautiskajam Valūtas fondam (turpmāk “SVF”), Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) un Pasaules Bankai 2008. gada novembrī nācās izsniegt Ungārijai ārkārtas aizdevumus, lai mazinātu spriedzi valsts finanšu tirgos.
(21)
Atbildot uz nopietnajiem traucējumiem Ungārijas tautsaimniecībā, ko izraisīja krīze, Ungārijas valdība ieviesa vairākus pasākumus, kuru mērķis bija atbalstīt finanšu nozari un ko kopīgi finansēja SVF, ES un Pasaules Banka. Šie pasākumi ietvēra likviditātes atbalsta shēmu un garantiju un rekapitalizācijas shēmu.
(22)
Likviditātes atbalsta shēma (turpmāk “likviditātes shēma”), kas noteikta Ungārijas likumā par publiskajām finansēm, paredz nodrošināt finanšu iestāžu likviditāti aizdevumu veidā. Komisija šo shēmu apstiprināja 2009. gada 14. janvārī (7) un tās darbības laiku pagarināja vairākas reizes; pēdējoreiz - līdz 2011. gada 31. decembrim (8).
(23)
Ar 2009. gada 12. februāra lēmumu (9) Komisija apstiprināja Ungārijas garantiju un rekapitalizācijas shēmu. Saskaņā ar minēto shēmu Ungārijas valsts varēja parakstīties uz priekšrocību akcijām, kas tiek uzskatītas par banku 1. līmeņa kapitālu. Rekapitalizācijas shēmas darbības laiks tika pagarināts vairākas reizes, pēdējoreiz - līdz 2011. gada 31. decembrim.
(24)
Saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas noteikumiem, ja rekapitalizācija pārsniedz 2 % no bankas riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RWA”), Ungārijas iestādēm vispirms ir jāinformē Komisija un jāsniedz detalizēts novērtējums par to, kāpēc, viņuprāt, šāda banka arī turpmāk būtu jāuzskata par būtībā drošu iestādi. Ja Komisija nepiekrīt novērtējumam par to, ka banka ir būtībā droša, rekapitalizāciju var turpināt īstenot, tomēr ir jāpalielina atlīdzība, lai atspoguļotu lielāku risku, un pārstrukturēšanas plāns ir jāiesniedz Komisijai sešu mēnešu laikā pēc rekapitalizācijas.
FHB grūtību iemesli
(25)
Ungāriju smagi skāra finanšu krīze, kas kopā ar citām iekšējām problēmām banku nozarē pasliktināja Ungārijas banku situāciju.
(26)
FHB lūdza valsts atbalstu, jo, pretēji daudzām citām Ungārijas bankām, tai nebija mātesuzņēmuma eurozonā un tāpēc tā nevarēja saņemt lētu finansējumu no Eiropas Centrālās bankas (turpmāk “ECB”). ECB instrumenti, tostarp dažādi repo darījumi, bija pieejami eurozonā kopš 2008. gada rudens. Ungārijas Valsts banka 2010. gada sākumā izveidoja instrumentu, bet tas palielināja piekļuvi finansējumam Ungārijas forintos, nevis finansējumam euro, kas saskaņā ar FHB bija izšķiroši svarīgi krīzes smagākajā periodā (10).
(27)
Saskaņā ar Ungārijas iestādēm FHB rekapitalizācija bija nepieciešama, lai nodrošinātu bankas maksātspēju un novērstu likviditātes grūtības, ar ko saskārās visa Ungārijas banku nozare.
III. ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS
(28)
Ungārijas piešķirtie atbalsta pasākumi FHB, kas aprakstīti Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir šādi:
-
valsts vidēja termiņa aizdevums saskaņā ar likviditātes shēmu HUF 120 miljardu (aptuveni EUR 410 miljonu) apmērā, ko piešķīra 2009. gada 25. martā un kura termiņš ir 2012. gada 11. novembris,
-
rekapitalizācija HUF 30 miljardu (aptuveni EUR 100 miljonu) apmērā jaunizlaistu īpašu dividenžu priekšrocību akciju veidā plus viena balsstiesīgā akcija, ko piešķīra 2009. gada 31. martā saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu.
(29)
Ar rekapitalizācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Ungāriju un FHB, tika noteikta valsts atlīdzības likme par akcijām, proti, 10,49 %, kas atbilst garantiju un rekapitalizācijas shēmā noteiktajai atlīdzības likme, ko piemēro būtībā drošām bankām un kas jāmaksā dividenžu veidā. Rekapitalizācija veidoja 9 % no FHB RWA, kas pārsniedz garantiju un rekapitalizācijas shēmā noteikto 2 % robežlielumu, kuru nepārsniegušās saņēmējas iestādes var uzskatīt par būtībā drošām. Tā kā šis pasākums pirms īstenošanas netika paziņots Komisijai, tai nebija iespējas pārbaudīt, vai saskaņā ar minēto garantiju un rekapitalizācijas shēmu banku varēja uzskatīt par būtībā drošu banku. Ja saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu saņēmējs tiek atzīts par nedrošu, ir nepieciešams iesniegt pārstrukturēšanas plānu un atlīdzības likmei ir jāatspoguļo bankas nedrošais stāvoklis, turklāt tai jābūt augstākai nekā atlīdzības likmei, ko piemēro būtībā drošām bankām.
(30)
Neatkarīgi uz šīm grūtībām banka minētajā periodā spēja pārvarēt šo situāciju: tai bija spēcīga kapitāla pozīcija (10,5 % CAR 2009. gada martā), un Moody's Investors Service (turpmāk “Moody's”) tai bija piešķīris reitingu Baa3, kas joprojām ir investīciju kategorijā. Banka 2010. gada februārī, t. i., mazāk nekā deviņus mēnešus pēc rekapitalizācijas, atpirka īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, kas bija valsts turējumā.
(31)
Banka nolēma samaksāt atlīdzību par rekapitalizāciju, pamatojoties uz pārskatīto konsolidēto pašreizējo un paredzamo CAR, ņemot vērā makroekonomikas prognozes, ko izmantoja 2010. gada plānošanā, kā arī informāciju par sagaidāmajiem apjomiem, bilancēm un riskiem, kas iekļauta bankas 2010. gada finanšu plānā. Šajā pārskatīšanā tika secināts, ka, neraugoties uz globālo finanšu krīzi, bankas situācija gada beigās bija ievērojami labāka, nekā tika paredzēts 2009. gada sākumā, kad ar Ungārijas valsti tika noslēgts nolīgums par bankas rekapitalizāciju.
(32)
FHB atmaksāja rekapitalizācijas summu valstij, tomēr nesniedza tai nekādu atlīdzību, tādējādi pārkāpjot rekapitalizācijas nolīguma noteikumus (11). Tomēr banka uzskatīja, ka īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, kas bija valsts turējumā, nedeva automātiskas tiesības uz dividenžu izmaksu un to priekšrocība nozīmēja tikai to, ka bankai bija jāmaksā valstij dividendes pirms parasto akciju dividenžu izmaksas. Tā kā periodā, kad valsts turējumā bija īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, parastie akcionāri nesaņēma dividendes, bankai tās skatījumā nebija pienākuma maksāt priekšrocību dividendes. Turklāt FHB apgalvoja, ka jebkurā gadījumā laikā, kad tika izlemts par dividenžu izmaksu par 2009. gadu, valsts turējumā nebija īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, jo šīs akcijas tika atpirktas jau iepriekš.
(33)
FHB informēja Komisiju, ka 2010. gadā tā piedalījās ES mēroga stresa pārbaudē, ko koordinēja Eiropas Banku uzraudzības iestāžu komiteja sadarbībā ar ECB un Ungārijas Finanšu uzraudzības iestādi. Šajā stresa pārbaudē galvenā uzmanība bija pievērsta kapitāla pietiekamībai, savukārt likviditātes risks netika tieši pārbaudīts. Šā testa rezultāti, kuru pamatā bija konsolidētie rādītāji 2009. gada beigās, liecināja par 1. līmeņa kapitāla rezervēm [vairāk nekā EUR] (12) 50 miljonu apmērā salīdzinājumā ar FHB noteikto 1. līmeņa kapitāla pietiekamības rādītāja robežlielumu - 6 %.
(34)
Saskaņā ar 2010. gada likumu CX par grozījumiem atsevišķos likumos par ekonomikas un finanšu jautājumiem (turpmāk “2010. gada likums CX”), kas stājās spēka 2010. gada 21. augustā, Ungārija veica grozījumus 2008. gada likumā CIV par finanšu starpnieku sistēmas stabilitāti (turpmāk “Stabilizācijas likums”). Ar 2010. gada likumu CX Ungārijas valstij ar atpakaļejošu datumu tika piešķirtas tiesības pieprasīt FHB atlīdzību par rekapitalizāciju, lai arī laikā, kad notika FHB akcionāru sapulce, kurā izlēma par dividenžu izmaksu, Ungārijas valsts vairs nebija akcionāre.
(35)
Ungārijas valsts un FHB2010. gada 28. oktobrī parakstīja nolīgumu, saskaņā ar kuru FHB bija pienākums Ungārijas valstij samaksāt atlīdzību par rekapitalizāciju HUF 890 miljonu apmērā, kā arī procentus par nokavētu maksājumu HUF 11 726 786 apmērā.
(36)
Šķiet, ka atlīdzības likmi noteica, pamatojoties uz likviditātes shēmas noteikumiem. Ungārijas iestādes apgalvoja, ka rekapitalizāciju finansēja no tiem pašiem avotiem kā likviditātes atbalstu aizdevuma veidā, tāpēc atlīdzībai par rekapitalizāciju un likviditātes atbalstu jābūt vienādai. Kapitālu FHB piešķīra 2009. gada 6. maijā, un tas tika atmaksāts 2010. gada 19. februārī. Piemērojamā procentu likme bija tāda pati kā likme, ko maksāja par aizdevumu aptuveni EUR 400 miljonu apmērā. Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju vidējā mēneša procentu likme sasniedza 3,79 - 4,08 %; faktiskā summa tika aprēķināta katru nedēļu. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju kopējā atlīdzības summa HUF 890 miljonu apmērā tika samaksāta 2010. gada beigās.
(37)
Procenti par nokavētu maksājumu tika piemēroti saskaņā ar Ungārijas atsauces likmi 5,97 %, ko publicējusi Komisija (13) un kas palielināta par 100 bāzes punktiem. Procenti par nokavētu maksājumu tika aprēķināti par periodu no 2010. gada 21. augusta, kad stājās spēkā grozītais Stabilizācijas likums, līdz 2010. gada 28. oktobrim, kad tika parakstīts nolīgums.
(38)
Ungārijas valsts un FHB2011. gada 15. decembrī noslēdza jaunu nolīgumu, saskaņā ar kuru banka piekrita maksāt valstij nolemto summu 10,49 % apmērā no kopējās rekapitalizācijas summas (t. i., no kopējās maksājamās summas HUF 2 491 742 552 apmērā). Saskaņā ar šo jauno nolīgumu FHB apņēmās līdz 2011. gada 31. decembrim valstij samaksāt papildu summu HUF 1 601 742 552, kas aprēķināta kā starpība starp kopējo atlīdzības summu HUF 890 miljonu apmērā, kas minēta iepriekš 36. apsvērumā, un atlīdzību, kas jau tika samaksāta 2010. gada 28. oktobrī.
IV. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(39)
Ungārija 2010. gada 30. septembrī iesniedza Komisijai atjauninātu FHB pārstrukturēšanas plānu. Ar 2011. gada 3. oktobra vēstuli Komisijai tika iesniegta papildu informācija par pārstrukturēšanas plānu. Galvenie pārstrukturēšanas plāna aspekti jau ir aprakstīti Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu. Papildu elementi tika iesniegti 2011. gada 3. oktobrī un ir aprakstīti 4.1.-4.3. iedaļā.
4.1. DZĪVOTSPĒJA
(40)
Starptautiskā un valsts mēroga ekonomikas vide 2010. gadā bija samērā sarežģīta, lai gan bija vērojamas stāvokļa uzlabošanās pazīmes. Ungārijas banku nozares rentabilitāte 2010. gadā krietni atpalika no iepriekšējā gada rādītājiem. Saskaņā ar 2010. gada likumu XC, kas stājās spēkā 2010. gada 13. augustā, Ungārijas valdība ieviesa īpašu nodokli finanšu iestādēm, kas kopumā sasniedza HUF 187 miljardus un ko maksāja galvenokārt kredītiestādes.
(41)
Privātpersonu pieprasījumi pēc aizdevumiem 2010. gadā krietni samazinājās; tajā pašā laikā piedāvājumu samazināja normatīvās vides un tirgus nosacījumu nelabvēlīgas izmaiņas. Turklāt šajā sektorā situācija pasliktinājās arī uzņēmumu kreditēšanas jomā, lai gan dažas bankas, tostarp FHB, paplašināja savas korporatīvās darbības.
(42)
Vissvarīgākais notikums saistībā ar FHB darbībām un finansiālajiem rezultātiem bija Allianz Commercial Bank Ltd (turpmāk “Allianz Bank”) iegāde un ilgtermiņa stratēģiskās sadarbības nolīgums starp Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (turpmāk “Allianz Hungaria Insurance”) un FHB. Iegāde tika pabeigta 2010. gada 30. septembrī. Tajā pašā laikā FHB uzsāka integrācijas projektu, lai apvienotu Allianz Bank un FHB Commercial Bank un racionalizētu un optimizētu visas grupas darbības (filiāļu tīklu, izplatīšanas kanālus, produktu portfeli, IT darbības, organizācijas struktūru un cilvēkresursus utt.).
(43)
Iegāde pozitīvi ietekmēja FHB grupas tīro peļņu 2010. gadā; ārkārtas ieņēmumi saistībā ar iegādi līdzsvaroja īpašā banku nodokļa, aizdevumu portfeļa zaudējumu un pieaugošo finansējuma izmaksu negatīvo ietekmi. FHB kopējā peļņa 2010. gadā bija HUF 11,2 miljardi, kas ir pieaugums par 58,9 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.
(44)
Allianz Bank iegādes rezultātā privātpersonu un korporatīvo klientu kontu skaits FHB ievērojami palielinājās - no […] 2009. gada decembrī līdz […] 2010. gada decembrī (+ […] %). Tomēr pasīvo kontu lielā skaita dēļ noguldījumu summa nepalielinājās proporcionāli, bet gan pieauga no HUF […] miljardiem 2009. gada decembrī līdz HUF […] miljardiem 2010. gada decembrī (+ […] %). FHB tirgus daļa privātpersonu un korporatīvo klientu noguldījumu tirgos palielinājās attiecīgi no […] % līdz […] % un no […] % līdz […] %. Tādējādi Allianz Bank iegāde palielināja noguldījumu daļu FHB finansējuma portfelī un samazināja hipotekāro ķīlu zīmju summu no HUF […] 2010. gadā līdz HUF […] miljardiem 2011. gadā.
(45)
FHB prognozē, ka, pamatojoties uz aplēsto konsolidēto bilanci un ieņēmumu pārskatu par 2011. gadu., 2011. gada decembrī tās CAR vajadzētu būt apmēram […] %. Šajā prognozē ņemts vērā papildu maksājums Ungārijas valstij saistībā ar 2009. gada martā īstenoto rekapitalizāciju. Šis papildu maksājums tika veikts 2011. gada 15. decembrī saskaņā ar Ungārijas valsti.
4.2. SLOGA SADALE
(46)
Par rekapitalizāciju HUF 30 miljardu apmērā FHB 2010. gada oktobrī samaksāja valstij atlīdzību HUF 890 miljonu apmērā. Sākotnēji piemērotā procentu likme bija tāda pati kā tā, ko maksāja par HUF 120 miljardu aizdevumu, jeb vidējā mēneša likme robežās no 3,79 % līdz 4,08 %.
(47)
Saskaņā ar jauno nolīgumu, ko FHB un Ungārijas valsts parakstīja 2011. gada 15. decembrī, banka apņēmās valstij samaksāt kopējo atlīdzības summu HUF 2 491 742 552 apmērā, kas veido 10,49 % no rekapitalizācijas summas, kā par to rekapitalizācijas nolīgumā sākotnēji vienojušās banka un valsts.
4.3. PASĀKUMI KONKURENCES IZKROPĻOJUMU IEROBEŽOŠANAI
(48)
Papildu informācijā, ko iesniedza 2011. gada oktobrī, nebija īpaši izskatīts jautājums par konkurences izkropļojumiem, izņemot uzsvērto faktu, ka, neraugoties uz Allianz Bank iegādi, FHB tirgus daļa privātpersonu un komerciālo klientu noguldījumu jomā joprojām ir ierobežota (attiecīgi [0,7 %-1,3 %] un [0,4 %-0,95 %] 2010. gada 31. decembrī un attiecīgi [0,65 %-1,3 %] un [1 %-1,35 %] 2011. gada 30. jūnijā).
V. IEMESLI, KAS PAMATO FORMĀLAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(49)
Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, jo tā uzskatīja, ka galvenie pieņēmumi, kas ir pamatā FHB pārstrukturēšanas plānam un darījumu prognozēm, nebija pietiekami pamatoti un tajos netika ņemta vērā FHB īstenotā Allianz Bank iegāde. Turklāt Komisija pauž šaubas par FHB ilgtermiņa dzīvotspēju, ņemot vērā bankas lielo atkarību no starpbanku finansējuma un nekustamā īpašuma tirgus Ungārijā.
(50)
Ņemot vērā valstij 2010. gada oktobrī samaksātās rekapitalizācijas atlīdzības zemo apjomu (kas atbilst vidējai procentu likmei 3,79 %-4,08 %, kā noteikts likviditātes shēmā), Komisija pauda arī bažas par to, vai pašas bankas ieguldījums pārstrukturēšanā bija pietiekams. FHB īstenotā Allianz Bank iegāde un nolīgums ar Allianz Hungaria Insurance radīja bažas par to, vai atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam.
(51)
Visbeidzot, Komisija arī uzskatīja, ka Ungārijas iestādes nebija apliecinājušas, ka tika īstenoti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko tirgū radījis FHB piešķirtais atbalsts, jo īpaši ņemot vērā bankas attīstības stratēģiju, neseno Allianz Bank iegādi un nepietiekamo atlīdzību, kas samaksāta par valsts veikto rekapitalizāciju.
VI. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(52)
Komisija 2011. gada 18. jūlijā saņēma Ungārijas hipotēku banku asociācijas (turpmāk “Asociācija”) apsvērumus. Šajos apsvērumos Asociācija atgādināja par krīzes, kas 2008.-2009. gadā skāra Ungārijas tautsaimniecību un banku nozari, apmēru, un norādīja, ka FHB rekapitalizācija notika sarežģītas makroekonomiskās vides apstākļos, ko radīja krīze. Valsts intervence FHB labā tika īstenota, lai novērstu nopietnus riskus Ungārijas hipotēku kredītu nozarē un hipotekāro ķīlu zīmju tirgū. Tā kā pastāvēja neaizsargātība pret valūtas svārstībām, pieauga Šveices franka vērtība attiecībā pret Ungārijas forintu, patērētāju ienākumi samazinājās un pieauga bezdarba līmenis, strauji un pamatīgi kritās hipotēku kredītu portfeļa kvalitāte un palielinājās “slikto kredītu” skaits, kā arī saruka banku finansēšanas iespējas. Tas jo īpaši attiecās uz FHB, kas finansējumu saņēma no kapitāla tirgus.
VII. DALĪBVALSTS APSVĒRUMI
(53)
Komisija 2011. gada 2. martā saņēma Ungārijas iestāžu apsvērumus, un pēc tam 2011. gada 11. jūlija vēstulē FHB iesniedza papildu apsvērumus.
7.1. DZĪVOTSPĒJA
(54)
Atbildot uz Komisijas bažām par bankas pārstrukturēšanas plāna pamatā esošo pieņēmumu precizitāti, Ungārijas iestādes apgalvo, ka finanšu prognozes ir balstītas uz ārējo ekspertu pieņēmumiem un ir saskaņā ar informāciju, kas bija pieejama attiecīgajā periodā. Attiecībā uz stabilitāti šis plāns ne ar ko neatšķiras no pārējiem FHB finanšu plāniem vai prognozēm.
(55)
Saskaņā ar Ungārijas iestāžu informāciju FHB ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, ko pierāda FHB panākumi līdzekļu piesaistīšanā gan naudas, gan kapitāla tirgos: 2009. gadā FHB emitēja hipotekārās ķīlu zīmes un obligācijas vairāk nekā HUF 60 miljardu apmērā, un privātie ieguldītāji bankai kopumā aizdeva […].
(56)
Turklāt Ungārijas iestādes apgalvo, ka dati par privātpersonu noguldījumu kontiem liecina, ka FHB daļa privātpersonu noguldījumu segmentā 2009. gadā pieauga no […] % līdz […] %; prognozētais 2010. gada beigu rādītājs ir […] %. Pastāvīgi un dinamiski palielinājies privātpersonu kontu skaits un šādu kontu portfeļa apjoms, neraugoties uz tirgus prognozēm par portfeļa samazinājumu. Tāpēc banka un Ungārijas iestādes neuzskata, ka prognozes par privātpersonu noguldījumiem un kontiem būtu pārāk optimistiskas.
(57)
FHB likviditātes stāvokli var uzskatīt par noturīgi stabilu, ko cita starpā ietekmējis fakts, ka bankai ir jāizpilda likviditātes prasības, ko noteikušas kredītreitingu aģentūras. Bankas likviditātes stāvoklis bija stabils pat sarežģītākajos krīzes periodos, ko apstiprina Ungārijas Centrālās bankas vadītāja 2009. gada 19. marta vēstule finanšu ministram.
(58)
Visbeidzot, bankas aktīvu kvalitātes pasliktināšanos krīzes laikā galvenokārt ietekmēja Ungārijas makroekonomiskā situācija, mājsaimniecību ienākumu kritums, nodarbinātības rādītāju pazemināšanās un pieaugošais bezdarba līmenis, nevis Šveices franka vērtības pieaugums attiecībā pret Ungārijas forintu. Lai gan FHB ir ieviesusi vairākas shēmas, kuru mērķis ir risināt problēmas saistībā ar finansiālās grūtībās nonākušiem debitoriem, aizdevumu portfeļa kvalitāte tiks pastāvīgi uzlabota, galvenokārt pateicoties ekonomikas atlabšanai un ekonomisko rādītāju uzlabojumam. Saskaņā ar Ungārijas Centrālās bankas un Ungārijas iestāžu izstrādātajām ekonomikas prognozēm 2011. gadam iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) palielināsies, pakāpeniski uzlabosies nodarbinātības rādītāji un bezdarba līmenis būs zemāks, kas, iespējams, ievērojami ietekmēs arī FHB aizdevumu portfeli.
7.2. SLOGA SADALE
(59)
Ungārijas iestādes norāda, ka FHB noslēdza nolīgumus ar Allianz Bank un Allianz Hungaria Insurance pēc tam, kad FHB2010. gada 19. februārī valstij bija pilnībā atlīdzinājusi visu emitēto akciju vērtību un izpirkusi akcijas, kas emitētas rekapitalizācijas laikā. FHB un Allianz noslēdza nolīgumus 2010. gada jūnijā un jūlijā, un iegāde notika 2010. gada septembrī. Tajā laikā FHB turējumā nebija nekādu valsts līdzekļu. Tāpēc FHB nebūtu varējusi finansēt iegādi, izmantojot rekapitalizācijas summu, kas tika atmaksāta 2010. gada februārī. Sagatavošanas analīze un apspriedes starp FHB un Allianz tika sāktas tikai pēc valsts aizdevuma atmaksāšanas. Turklāt pirkuma cena, ko FHB samaksāja Allianz Bank (ņemot vērā atpirkto pašu akciju vērtību), bija apmēram HUF 3,3 miljardi, savukārt Allianz Bank pašu kapitāls 2010. gada 30. septembrī bija HUF 14 miljardi. Tādējādi, lai iegādātos Allianz Bank, FHB nebija nepieciešams kapitāls, un šis darījums nesamazināja FHB pašu kapitālu.
(60)
Turklāt to, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, atspoguļo fakts, ka FHB CAR, kas 2008. gadā bija 11,3 %, tikai pēc rekapitalizācijas sasniedza 12 % CAR mērķi, ko Komisija apstiprināja garantiju un kapitāla shēmā.
(61)
Ungārijas iestādes arī norāda, ka FHB nebija izmaksājusi dividendes vairākus gadus pēc kārtas, un banka bija atpirkusi tikai nelielu daļu no savām akcijām attiecībā pret akcionāru pašu kapitāla kopējo vērtību. Tā kā īpašniekiem un akcionāriem atgriezto līdzekļu summa pēdējo gadu laikā bija neliela, tika nodrošināta piemērota sloga sadale.
7.3. PASĀKUMI KONKURENCES IZKROPĻOJUMU IEROBEŽOŠANAI
(62)
Papildus pasākumiem, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, kas minēti Komisijas lēmumā, Ungārijas iestādes norāda uz turpmākiem pasākumiem saistībā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu un rekapitalizācijas nolīgumu starp FHB un Ungārijas valsti:
-
valstij ir īpašas veto tiesības uz dividenžu maksājumiem un iegādēm (14); kā arī
-
kamēr spēkā ir Ungārijas valsts intereses, bankai ir jāievēro daži ierobežojumi attiecībā uz bankas augstāko amatpersonu algām, atlīdzību un pabalstiem (15).
(63)
Ungārijas iestādes norāda, ka saskaņā ar to interpretāciju par valsts atbalsta noteikumiem šie ar rīcību saistītie pasākumi un citi pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļojumus, ir vai bija saistoši FHB tik ilgi, kamēr valsts ir bankas akcionāre.
(64)
Papildus iepriekš minētajiem pasākumiem FHB rekapitalizācijas nolīguma 3.8. punktā iekļāva turpmākas saistības, kas paredz, ka rekapitalizācija būtu jāizmanto, lai īstenotu šādus mērķus:
-
FHB jāpalielina FHB Commercial Bank kapitāls;
-
rekapitalizācijai jāpalīdz stabilizēt Ungārijas hipotekāro ķīlu zīmju un hipotekāro aizdevumu tirgu un jāļauj finansēt privātpersonu un MVU kreditēšanas attīstību,
-
rekapitalizācijai jāuzlabo FHB stabilitāte un jāpastiprina bankas aktīvu darbība kapitāla tirgū, tādējādi sekmējot ieguldītāju uzticības atjaunošanu,
-
FHB jāpiedalās iepriekš minēto tirgus segmentu konsolidēšanā,
-
FHB jāoptimizē tās finansēšanas struktūra (saistību struktūru),
-
FHB jāpaplašina savu instrumentu kopums, kas nepieciešams, lai novērstu makrorisku (maiņas kursa risku) ekstrēmo ietekmi uz kapitālu.
(65)
Pretstatā Komisijas paustajām bažām FHB rekapitalizācijas mērķis nebija izkropļot konkurenci, paplašinot FHB Commercial Bank darbības. FHB Commercial Bank kapitāla palielinājums tika veikts saskaņā ar rekapitalizācijas nolīgumā noteiktajām saistībām. Ir saglabāta FHB Commercial Bank pamatdarbība, atbalstot to ar kapitāla palielinājumu HUF 25 miljardu apmērā, ko finansēja ar valsts veiktu rekapitalizāciju. Korporatīvo aizdevumu portfelis ir pastāvīgi paplašinājies, nepārsniedzot iepriekšējās pieauguma tendences.
(66)
Saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegto informāciju iepriekš minētais liecina, ka Komisijas kopsavilkuma spriedums par konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem un apgalvojums, ka “šie pasākumi ir ļoti ierobežoti”, nav pamatots. Tāpēc Ungārijas iestādes uzsver, ka rekapitalizācijas nolīgums atbilda Stabilizācijas likumā un attiecīgajos Komisijas paziņojumos noteiktajiem kritērijiem.
VIII. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
8.1. ATBALSTA ESAMĪBA
(67)
Komisija jau 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka gan FHB rekapitalizācija, gan likviditātes atbalsts aizdevuma veidā, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (16). Ne Ungārijas valsts, ne FHB nav iesniegusi nekādus apsvērumus, lai apstrīdētu šo konstatējumu.
8.2. ATBALSTA LIKUMĪBA
(68)
Komisija jau 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu noteica, ka FHB rekapitalizācija neatbilda garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem. Jo īpaši tajā nebija ievērotas prasības, kas jāizpilda, ja kapitāla palielinājums pārsniedz 2 % no saņēmēja RWA. Tāpēc saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem un Līguma 108. panta 3. punkta noteikumiem par šo pasākumu bija atsevišķi jāpaziņo Komisijai.
(69)
Tādējādi Ungārija nelikumīgi īstenoja atbalstu FHB rekapitalizācijas veidā, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punkta noteikumus.
8.3. ATBALSTA KVANTITATĪVS NOVĒRTĒJUMS
(70)
FHB pārstrukturēšanas kontekstā jāņem vērā visi bankai piešķirtie pasākumi. Tāpēc saderības novērtējumā jāņem vērā gan rekapitalizācija HUF 30 miljardu apmērā, gan likviditātes aizdevums HUF 120 miljardu apmērā.
8.4. ATBALSTA SADERĪGUMS
8.4.1. Juridiskais pamats
(71)
Kā jau minēts Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumā, ņemot vērā īpašos apstākļus finanšu tirgos, Komisija uzskata, ka šos pasākumus var izskatīt saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kas paredz, ka “Turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu: […] atbalstu, kas […] novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Tā kā šā lēmuma mērķis ir novērtēt FHB piešķirto atbalstu un bankas pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata par piemērotu savu novērtējumu balstīt uz paziņojumiem par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu finanšu nozarei krīzes apstākļos (17). Jo īpaši bankas pārstrukturēšanas plāna novērtējums tiks balstīts uz Paziņojumu par pārstrukturēšanu (18).
8.4.2. Pārstrukturēšanas plāna saderība
8.4.2.1. Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(72)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu (19) Komisija pauda šaubas par finanšu prognozēs izmantoto FHB pieņēmumu ticamību. Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā, ko FHB iesniedza 2010. gada septembrī, nav izskaidrots, kāpēc šie pieņēmumi ir pareizi. Turklāt, tā kā finanšu prognozēs, šķiet, netika ņemtas vērā sekas, ko rada Allianz Bank iegāde un nolīgums ar Allianz Hungaria Insurance, Komisija nevarēja uzskatīt, ka iesniegtās prognozes joprojām ir derīgas. Komisija pauda arī bažas saistībā ar bankas pieņēmumu par noguldījumu skaita spēcīgu pieaugumu.
(73)
Turklāt Komisija pauda bažas par bankas ilgtermiņa dzīvotspēju, ņemot vērā FHB uzņēmējdarbības modeli, kas tika atzīts par neaizsargātu pret likviditātes krīzēm, jo banka lielā mērā bija atkarīga no liela apmēra finansējuma un tai bija neliela noguldījumu daļa. Komisija uzskatīja, ka bankas 2010. gada septembra pārstrukturēšanas plāns nesniedza pietiekami sīku informāciju par bankas ilgtspējīgu finansēšanu ilgākā termiņā, lai arī plāns bija koncentrēts uz kapitāla perspektīvu.
(74)
Pamatojoties uz papildu informāciju, kas sniegta 2011. gada oktobrī par bankas pārstrukturēšanas plānu, Komisija norāda, ka 2010. gada septembra pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes balstās uz stabiliem un ticamiem pieņēmumiem. Atjauninātā informācija, tostarp par Allianz Bank iegādi, liecina par bankas privātpersonu un komerciālo noguldījumu palielinājumu, pateicoties kontiem, kas pārņemti no Allianz Bank. Šī iegāde apstiprina pieņēmumus par noguldījumu apjoma pieaugumu.
(75)
Turklāt Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka noguldījumu apjoma pieaugums veicina bankas finansējuma avotu dažādību, palīdz samazināt hipotekāro ķīlu zīmju relatīvo īpatsvaru finansējuma portfelī un mazināt bankas atkarību no liela apmēra finansējuma. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, liela apmēra finansējuma daļa (t. i., emitēto obligāciju summa, banku noguldījumi un to hipotekāro ķīlu zīmju daļa, kas netiek izmantota aizdevumu refinansēšanai), izteikta procentos no bankas kopējām saistībām, ir samazinājusies no [35 %-30 %] 2009. gada 31. decembrī līdz [30 %-25 %] 2010. gada 31. decembrī. Tā kā bankas finansējuma portfelis tika pārveidots, iekļaujot lielāku noguldījumu daļu, tās vidējās finansējuma izmaksas (aprēķinātas kā procentu izdevumi par kopējām saistībām) samazinājās no [7-6,5] bāzes punktiem 2009. gada 31. decembrī līdz [6-5,5] bāzes punktiem 2010. gada 31. decembrī. Tāpat arī aktīvu atdeves rādītājs uzlabojās no [0,90 %-1 %] 2009. gadā līdz [1,05 %-1,10 %] 2010. gadā. Šo pozitīvo tendenci apstiprina bankas prognozes, kas paredz, ka aktīvu atdeves rādītājs 2014. gadā stabilizēsies [1,05 %-1,2 %] apmērā pamatscenārija gadījumā un [0,9 %-1,05 %] apmērā stresa scenārija gadījumā. Pašu kapitāla peļņa 2014. gadā sasniegs [11 %-13 %] pamatscenārija gadījumā un [10 %-12 %] stresa scenārija gadījumā.
(76)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda arī bažas par to, vai Ungārijas iestāžu nodrošinātie pasākumi tolaik bija pietiekami, lai novērstu FHB atkarību no Ungārijas nekustamā īpašuma tirgus un valūtas kursa svārstību negatīvo ietekmi. Pamatojoties uz informāciju, ko Ungārija iesniedza 2011. gada 9. decembrī, Komisija tomēr pozitīvi vērtē faktu, ka FHB veica nepieciešamos pasākumus, lai ievērojami samazinātu tās iesaisti hipotekāro ķīlu zīmju tirgū (20). Banka ir arī ievērojami palielinājusi privātpersonu aizdevumu daļu, proti, no [3 %-5 %] 2009. gadā līdz [9 %-11 %] 2011. gadā. Turklāt Komisija norāda, ka “Allianz darījums” (21) ievērojami sekmēja šīs pozitīvās tendences. Attiecībā uz bankas pakļautību valūtas kursa svārstību negatīvajai ietekmei FHB apņemšanos paplašināt savu instrumentu klāstu, kas nepieciešams, lai novērstu ārvalstu valūtas maiņas riska lielo ietekmi uz kapitālu, var pieņemt kā piemērotu, lai kliedētu Komisijas bažas (22), jo tas dod bankai iespēju novērst vai samazināt ārvalstu valūtas maiņas risku saistībā ar darījumiem ārvalstu valūtās.
(77)
Tāpēc komisija uzskata, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, ņemot vērā Allianz Bank iegādi, sniedz pamatojumu konkrētiem FHB finanšu prognozēs noteikto mērķu līmeņiem un veicina bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
8.4.2.2. Bankas ieguldījums (sloga sadale)
(78)
Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka 2010. gada 19. februārī, t. i., mazāk nekā pēc viena gada, valstij tika pilnība atmaksāta rekapitalizācijas summa un ka banka atmaksāja atbalsta summu, izmantojot savus līdzekļus. FHB izmantoja savus līdzekļus, lai atmaksātu arī četrus vidēja termiņa valsts aizdevuma maksājumus, kuru termiņi bija 2011. gada 11. februāris, 2011. gada 11. maijs, 2011. gada 11. augusts un 2011. gada 11. novembris.
8.4.2.3. Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana, atlīdzība
(79)
Komisija pozitīvi vērtē to, ka valstij savlaicīgi tika atmaksāta rekapitalizācijas summa. Turklāt FHB īstenotā Allianz Bank iegāde uzlaboja bankas likviditātes profilu un palielināja privātpersonu un komerciālo klientu noguldījumu apjomu. Tādējādi šī iegāde ir bankas uzņēmējdarbības plāna svarīgs aspekts un veicina tās ilgtermiņa rentabilitāti. Tāpēc nevar uzskatīt, ka FHB piešķirtais atbalsts tika izmantots, lai attīstītu bankas darbības jaunās uzņēmējdarbības jomās, jo gan Allianz Bank, gan FHB darbojas vienos un tajos pašos privātpersonu pakalpojumu un komerciālajos tirgos. Tāpēc Komisija uzskata, ka FHB īstenotā Allianz Bank Ltd iegāde ir piemērots pasākums, lai saglabātu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(80)
Turklāt Komisija norāda, ka Ungārijas iestāžu sniegtā informācija kliedē Komisijas bažas, kas paustas 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu, saistībā ar to, ka Allianz Bank iegāde ir lielā mērā finansēta no valsts līdzekļiem. Allianz Bank iegāde tika pabeigta 2010. gada 30. septembrī pēc tam, kad 2010. gada 19. februārī valstij tika atmaksāta rekapitalizācijas summa. Attiecībā uz atlikušajām aizdevuma summām Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka kopš 2011. gada februāra banka jau ir atmaksājusi četrus aizdevuma maksājumus (23). Vēl nesamaksātā atlīdzība par rekapitalizāciju, t. i., summa, ko FHB sākotnēji nebija samaksājusi, nemaina Komisijas novērtējumu, jo šī maksājuma summa bija HUF 1,6 miljardi (40. apsvērums), savukārt cena, kas samaksāta par Allianz Bank, bija HUF 3,3 miljardi (60. apsvērums).
(81)
Attiecībā uz atlīdzību par atbalsta pasākumiem Komisija pozitīvi vērtē to, ka FHB un Ungārijas valdība 2011. gada 15. decembrī noslēdza nolīgumu, saskaņā ar kuru FHB piekrita valstij samaksāt papildu atlīdzību HUF 1,6 miljardu apmērā. Saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem papildus maksājumam HUF 890 miljonu apmērā, kas veikts 2010. gada oktobrī, kopējais maksājums par Ungārijas valsts veikto FHB rekapitalizāciju atbilst atlīdzības likmei 10,49 %.
(82)
Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka banka atmaksāja valsts piešķirto rekapitalizācijas summu mazāk nekā gada laikā (t. i., banka tika rekapitalizēta 2009. gada 23. martā, un atlīdzība valstij tika samaksāta 2010. gada 19. februārī).
(83)
Saskaņā ar likviditātes shēmas noteikumiem atlīdzības likme par vidēja termiņa aizdevumu, ko banka saņēma saskaņā ar likviditātes shēmu, atbilst augstākajai no šīm likmēm: i) SVF speciālās aizņēmuma tiesības (turpmāk “SDR”) + 345 bāzes punkti un ii) 12 mēnešu starpbanku tirgus likme (turpmāk “IBOR”) + 100 bāzes punkti + 123,5 bāzes punkti (kas atbilst vidējai mēneša likmei no 3,79 % līdz 4,08 %).
(84)
Aizdevuma nolīgumā attiecībā uz vidēja termiņa valsts aizdevumu bija paredzēts to atlīdzināt […], sākot no 2011. gada 11. februāra. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegto informāciju FHB izmaksāja četras aizdevuma daļas, kuru termiņi bija 2011. gada 11. februāris, 2011. gada 11. maijs, 2011. gada 11. augusts un 2011. gada 11. novembris. Komisija pozitīvi vērtē to, ka FHB līdz šim ir pienācīgi pildījusi atlīdzības saistības attiecībā uz vidēja termiņa aizdevumu. Komisijai nav iemesla šaubīties par aizdevuma pilnīgu un savlaicīgu atmaksu līdz tā termiņa beigām.
(85)
Šo novērtējumu apstiprina FHB labie rezultāti, neraugoties uz Ungārijas banku nozares grūtībām un salīdzinoši augsto bankas 1. līmeņa pamata kapitāla rādītāju (12 % 2008. gada beigās, kas pēc rekapitalizācijas 2009. gadā palielinājās līdz 16,9 % un pēc valsts kapitāla summas atmaksāšanas saglabājās augstā līmenī (10,5 %). Tajā laikā Ungārijas bankām piemērotā kapitāla prasība bija 8 %. Pretstatā dažām citām bankām FHB spēja saglabāt spēcīgu kapitāla stāvokli (2009. gada martā pēc rekapitalizācijas summas atlīdzināšanas valstij CAR bija 10,5 %). Turklāt banka saglabāja Moody's reitingu Baa3, kas joprojām ietilpst ieguldījumu kategorijā.
(86)
Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka FHB grūtības bija īslaicīgas un tām nebija būtiskas ietekmes. Tāpēc tā uzskata, ka bankas samaksātā atlīdzība ir piemērota un atbilst atlīdzībai, kāda būtu jāmaksā būtībā drošai bankai.
(87)
Ņemot vērā to, ka Ungārijā pastāvošās grūtības neapdraudēja bankas dzīvotspēju, Komisija nepieprasīs bankai samaksāt valstij papildu atlīdzību.
(88)
Turklāt FHB samaksātā atlīdzība valstij par vidēja termiņa aizdevumu (skatīt 84. apsvērumu) bija saskaņā ar likviditātes shēmas nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka atlīdzība par abiem atbalsta pasākumiem ir piemērota.
(89)
Komisija arī pozitīvi vērtē faktu, ka 2009. un 2010. gadā banka nemaksāja dividendes par parastajām akcijām. FHB ieviesa atsevišķus ierobežojumu arī attiecībā uz augstāko amatpersonu algām, atlīdzību un pabalstiem, kamēr spēkā ir Ungārijas valsts intereses.
(90)
Tāpēc Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina piemērotu pašas bankas, tās akcionāru un vadības ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.
8.4.2.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu novēršanai
(91)
Komisija norāda, ka bankas pārstrukturēšanas plānā iekļautie pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, nav pietiekami. Pirmkārt, nav iekļauti nekādi strukturāli pasākumi. Otrkārt, pārstrukturēšanas plānā iekļautie darbības pasākumi ir spēkā tikai līdz laikam, kamēr banka saņem valsts kapitāla ieguldījumus. Treškārt, Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka FHB līdz šim ir pienācīgi pildījusi atlīdzības saistības attiecībā uz vidēja termiņa aizdevumu. Komisijai nav iemesla šaubīties par aizdevuma pilnīgu un savlaicīgu atmaksu līdz tā termiņa beigām. Ceturtkārt, kopš Allianz Bank iegādes FHB tirgus pozīcija nav ievērojami mainījusies (tirgus daļas attiecīgi [3 %-3,3 %] un [3,4 %-3,6 %] pirms un pēc iegādes), kas Komisiju pārliecina, ka šīs iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota.
(92)
Ar rīcību saistītie pasākumi ir ierobežoti šādi:
-
banka nedrīkst īstenot nekādu agresīvu uzņēmējdarbības stratēģiju,
-
banka nedrīkst ieguldīt jaunās uzņēmējdarbības jomās, izņemot, ja šie ieguldījumi ir apstiprināti pirms rekapitalizācijas nolīguma parakstīšanas,
-
banka nedrīkst reklamēt valsts atbalsta esamību.
(93)
Komisija uzskata, ka citus rīcības pasākumus saistībā ar rekapitalizāciju, kas minēti Ungārijas iestāžu 2011. gada 27. janvāra atbildē uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, nevar uzskatīt par pasākumiem, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko izraisījis atbalsts.
(94)
Tomēr, ņemot vērā FHB ierobežoto tirgus daļu Ungārijas privātpersonu pakalpojumu un komerciālajos tirgos (attiecīgi [0,9 %-1,08 %] un [0,5 %-0,9 %] privātpersonu un korporatīvo klientu noguldījumu tirgos), kā arī faktu, ka banka atmaksāja valsts ieguldīto kapitāla summu mazāk nekā gada laikā, Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojumi ir ierobežoti. Turklāt, ņemot vērā to, ka FHB jau ir veikusi četrus vidēja termiņa valsts aizdevuma maksājumus saskaņā ar likviditātes shēmu, Komisijai nav iemesla šaubīties par to, ka banka pilnībā un laikus atmaksās aizdevuma summu.
(95)
Valstij atmaksātā atlīdzība ir saskaņā ar rekapitalizācijas un garantiju shēmu un tāpēc tā ir piemērota, kā noteikts Paziņojuma par pārstrukturēšanu 34. punktā.
SECINĀJUMS
(96)
Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņoto informāciju un FHB atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, kas iekļauts šā lēmuma IV iedaļā, Komisija secina, ka īstenotie atbalsta pasākumi likviditātes atbalsta aizdevuma un rekapitalizācijas veidā ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un atbilst Paziņojuma par pārstrukturēšanu prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, sloga sadali un pasākumiem, lai samazinātu konkurences izkropļojumus.
(97)
Ungārija īpaši piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā un ir autentisks tikai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz FHB Jelzálogbank Nyrt īstenotie pasākumi, kas ietver vidēja termiņa valsts aizdevumu HUF 120 miljardu (aptuveni EUR 410 miljonu) apmērā, ko piešķīra 2009. gada 25. martā un kura termiņš ir 2012. gada 11. novembris, kā arī rekapitalizāciju HUF 30 miljardu (aptuveni EUR 100 miljonu) apmērā, kas piešķirta 2009. gada 31. martā kā īpašu dividenžu priekšrocību akcijas plus viena balsstiesīgā akcija, ir saderīgi ar iekšējo tirgu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.
Briselē, 2012. gada 22. februārī