РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 627/2011 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 30 септември 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата бе открита в отговор на жалба, подадена на 16 август 2010 г. от Комитета за защита на промишлеността на безшевни тръби от неръждаема стомана на Европейския съюз (наричан по-долу „Комитетът за защита“), от името на две групи производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), представляващи основен дял, в случая повече от 50 % от общото производство на безшевни тръби от неръждаема стомана на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на КНР, известните вносители, доставчици и потребители, както и техните асоциации, за започването на процедурата. Комисията уведоми също и производителите в Съединените щати (наричани по-долу „САЩ“), тъй като те бяха разгледани като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(4)
Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, несвързани вносители и производители от Съюза, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да прецени доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички производители износители, вносители и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за откриване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с продукта, предмет на разследване, в периода на разследване от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на КНР.
a) Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(6)
От 31 китайски производители износители или групи производители износители, които се представиха, Комисията избра, в съответствие с член 17 от основния регламент, представителна извадка въз основа на най-големия представителен обем на износ, който разумно би могъл да бъде разследван в рамките на наличното време. Представителната извадка се състоеше от три (групи) дружества, представляващи 25 % от общия внос, регистриран в Евростат по време на ПР и над 38 % от общия брой оказали съдействие износители по време на ПР. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти, но те не повдигнаха възражения по предложената представителна извадка.
б) Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
От 21 производители от Съюза, с които се свърза Комисията, единадесет предоставиха необходимата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от две групи, представляващи петима производители от Съюза. Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството. Включените в представителната извадка производители от Съюза представляваха 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 80 % от производителите, които се представиха.
(8)
От 62 несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха на въпросите, свързани с изготвянето на представителната извадка, в срок. Ето защо беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и на всички тези дружества бяха изпратени въпросници. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие в разследването.
в) Отговори на въпросниците и проверки
(9)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“) или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Всички групи производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ.
(10)
Три (групи) дружества поискаха индивидуално разследване. Разглеждането на тези заявления на временния етап бе невъзможно да бъде извършено в определения срок. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на тези дружества ще бъде взето на окончателния етап на процедурата.
(11)
Комисията официално разгласи резултатите от констатациите за ТДПИ пред съответните включени в представителната извадка производители износители от КНР, както и пред производителите от Съюза.
(12)
Отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители от Китай, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, двама несвързани вносители от Съюза и един потребител.
(13)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ и ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City и свързаните с него дружества: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong,
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai и свързаните с него дружества: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing,
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Германия,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Германия,
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Испания.
-
PEXCO, Scranton, Пенсилвания,
-
Salem Tube, Greenville, Пенсилвания,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Тексас,
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Пенсилвания.
3. Период на разследване
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, са някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (наричани по-долу „разглежданият продукт“). Това включва неокончателно обработени кухи полуфабрикати, горещо обработени продукти и студено обработени продукти.
(16)
В производствения процес обикновено като суровина се използват цилиндри („заготовки“) от неръждаема стомана. На първия етап от производството неокончателно обработен кух полуфабрикат се получава било чрез екструдираща преса, било чрез горещо пробиване. След това кухият полуфабрикат може да бъде първоначално подложен на гореща обработка, от която се получава горещо обработена тръба, след което се подлага на студена обработка (студен пилигримов процес) или процес на студено изтегляне, от които се получава студено обработена тръба. Всички видове продукти (кухи полуфабрикати, горещо обработени тръби и студено обработени тръби) имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(17)
Безшевните тръби от неръждаема стомана се използват предимно в следните промишлености: химическата и нефтохимическата промишленост, производството на торове, производството на електроенергия, строително инженерство и строителството, фармакологията и медицинските технологии, биотехнологията, обработката на води и изгарянето на отпадъци, проучванията и добива на нефт и газ, обработка на въглища и газ, обработка на храни.
(18)
Един производител от Съюза, който допълнително обработва безшевни тръби от неръждаема стомана, заяви, че при необходимост от налагане на мерки кодът по КН 7304 49 10 следва да бъде изключен от техния обхват, тъй като той покрива неокончателно обработени кухи полуфабрикати, използвани само за допълнителна обработка. Въпреки това разследването показа, че доставчиците както от Съюза, така и от Китай на този производител от Съюза са декларирали продадените на този производител стоки като горещо обработени или студено обработени стоки.
(19)
Действително декларирането на тези продукти като „неокончателно обработени кухи полуфабрикати, които се използват само за производството на тръби с други напречни сечения и дебелини на стените“ засяга стоки, които не винаги имат различни физични характеристики, а просто различно приложение. Временно беше заключено, че няма причини „необработени кухи полуфабрикати“ да бъдат изключени от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(20)
Разглежданият продукт и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани на вътрешния пазар в КНР, както и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. Следователно временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от посочения член за производителите, за които се установи, че отговарят на всички критерии, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна държавна намеса, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат един ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се осъществява по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване всички три включени в представителната извадка (групи) производители поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха с формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(24)
Разследването установи, че нито един от включените в представителната извадка (групи) производители износители от КНР не отговаря на изискванията на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и следователно не може да бъде третиран като дружество, работещо в условията на пазарна икономика.
(25)
Никое от дружествата не е изпълнило изискванията на критерий 1, поради държавна намеса при вземането на решения във връзка с придобиването на основната суровина (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана). Тези суровини представляват доста над 50 % от производствените разходите на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана). Следователно тези суровини са основната суровина за производството на разглеждания продукт.
(26)
Китайската държава има основна роля в определянето на цените на суровините за безшевни тръби от неръждаема стомана и осъществява непрекъсната намеса на пазара, като използва следните средства: прилага се експортна такса и не се възстановява ДДС. На първо място, от 1 януари 2008 г. основните суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана, подлежат на 15 % експортна такса. На второ място, държавата не възстановява ДДС върху износа на тези суровини.
(27)
Включените в представителната извадка дружества получават своите основни суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана на вътрешния китайски пазар. Разследването установи, че средно, в зависимост от класа на стоманата, китайските цени на суровините са с около 30 % по-ниски от тези на световните пазари (САЩ или ЕС).
(28)
При положение, че КНР трябва да внася по-голямата част от желязната руда на международни пазарни цени, ясно е, че страната не извлича полза от никакви природни сравнителни предимства, които биха обяснили ниската цена на основните суровини на китайския вътрешен пазар. В същото време, в продължение на няколко години, различни проучвания говорят за значителна държавна намеса в този сектор. (3) Тези доклади посочват, че китайското правителство е определило 14 „ключови“ промишлености и седем „опорни“ промишлености. Основните консуматори по веригата на специална стомана са сред седемте „опорни“ промишлености, подкрепяни от китайското правителство чрез неговата промишлена политика. (4) Негативното влияние на експортната такса и частичното възстановяване на ДДС също бяха подчертани в прегледите от СТО на търговските политики и практики на КНР. (5)
(29)
Както беше посочено в Прегледа на търговската политика от СТО, експортните такси и възстановяването на ДДС са политически инструменти, чиято употреба намалява обема на износа на въпросните суровини, отклонява запасите към вътрешния пазар и води до натиск към снижаване на цените на тези продукти на вътрешния пазар. (6) Действително настоящото разследване установи значителна ценова разлика между цените на вътрешния и на световния пазар. Тази разлика представлява косвена помощ за националните промишлености надолу по веригата, като по този начин им дава конкурентно предимство. Този аргумент допълнително се подкрепя от факта, че няма наложена експортна такса върху износа на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана), за който се прилага и възстановяване на ДДС.
(30)
Настоящото разследване, установявайки различното приложение на експортните такси и възстановяването на ДДС за промишленостите както нагоре, така и надолу по веригата, демонстрира държавна намеса, което може да бъде заключено от значителната ценова разлика на суровини от неръждаема стомана (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана) на китайския и на световния пазар.
(31)
Като се има предвид ценовата разлика между вътрешния китайски пазар и световния пазар, при липсата на държавна намеса, националните производители на посочените по-горе суровини ще бъдат склонни да изнасят своята продукция на пазари с по-високи цени, където ще получат по-добра печалба. Статистическите данни на китайските митнически служби потвърждават, че почти няма износ на заготовки от неръждаема стомана от КНР към останалия свят. През 2009 г. износът на слитъци от неръждаема стомана и други първични форми на неръждаема стомана възлиза на по-малко от 2 тона, а през 2010 г. - на по-малко от 5 тона. Това е още един факт, демонстриращ държавна намеса на пазара на суровини.
(32)
Тези китайски практики следва да бъдат считани като основен фактор за държавна намеса при вземането на решения на дружества относно суровините. Действително настоящата система на Китай за високи експортни мита и невъзстановяване на ДДС за износ на суровини до голяма степен води до ситуация, при която цените на китайските суровини продължават да се регулират от държавата и най-вероятно и в бъдеще ще продължат да осигуряват подкрепа на китайските производители на безшевни тръби от неръждаема стомана.
(33)
Освен това, във връзка с критерий 1, едно от дружествата не включи в информацията за представителната извадка и искането за ТДПИ два свързани доставчика на суровини. Дружеството заяви, че тези доставчици осигуряват малки количества, като по този начин фактът, че не са докладвани, не би могъл и няма да има някакво съществено влияние върху резултатите от разследването. Беше отбелязано, че преди всичко Комисията трябва да получи пълна картина за всички дружества в група, занимаваща се с производство или продажба на разглеждания продукт, независимо от размера на тези дружества или на техните продажби. Освен това беше посочено, че доставките на суровини са доста фрагментирани, разпръснати между няколко малки доставчици. Беше направено заключението, че дружеството, без да се има предвид изопачаването на основната информация, описано по-горе, не успя да покаже, че неговите бизнес решения са взети в отговор на пазарните сигнали, без значителна държавна намеса и цените са отразявали пазарните стойности.
(34)
Освен критерий 1, някои дружества не успяха да покажат, че отговарят на критерии 2 и 3. Две дружества не успяха да покажат, че имат ясен набор от счетоводни документи, които са одитирани от независим експерт в съответствие с международните счетоводни стандарти. За едното дружество несъответствията във финансовите отчети не бяха отразени в одиторския доклад. Друго дружество не успя да представи финансови отчети за няколко години от своята дейност.
(35)
И накрая едно дружество е получило заеми от държавни банки на преференциални цени, значително по-ниски от пазарните. Това показа, че разходите за производство и финансовата ситуация са значително изкривени от системата на непазарна икономика.
(36)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ, бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и три включени в представителната извадка (групи) производители износители.
(37)
Едно дружество заяви, че решението на Комисията да отхвърли ТДПИ е повлияно и следователно предубедено от изчислението на дъмпинговия марж. В тази връзка трябва да бъде отбелязано, че определянето на ТДПИ предшества всякакви дъмпингови изчисления и всички проверки, които бяха направени, са свързани единствено с данните за определяне на ТДПИ. Следователно жалбата е неоснователна.
(38)
Едно дружество заяви, че от него не е било поискано да подаде заявление за ТДПИ за свързани доставчици на суровини. Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен. В известието ясно се посочва, че имената и точните дейности на всички свързани дружества в производството и/или продажбата (за износ и/или на вътрешния пазар) на разследвания продукт, трябва да бъдат съобщавани на Комисията.
(39)
Освен това същото дружество заяви, че нередностите на пазара на суровини не са били значителни, защото 17,5 % от суровините се внасят от несвързани международни доставчици, а останалата част се купува предимно от свързани дружества. Според информация, с която разполага Комисията, около 30 % от суровините се купуват на местния пазар , а останалата част се внася предимно от свързани доставчици. В този контекст трябва да бъде отбелязано, че трансферните цени от свързани доставчици обикновено не се считат за достоверна информация. Освен това, като цяло, цените, на които дружеството купува суровините от независими доставчици са значително по-ниски от цените в ЕС или в САЩ, както за останалите разследвани производители износители. Следователно жалбата се отхвърля.
(40)
Едно дружество оспори изчисленията, направени от Комисията на ценовата разлика между цените на суровините на вътрешния китайски и на световния пазар. След проверка Комисията потвърди изчислението. По-конкретно дружеството не взе предвид увеличението за сплави, прилагано от доставчици от САЩ и ЕС. Жалбата трябваше да бъде отхвърлена.
(41)
Едно дружество заяви, че несъответствията между декларацията за данък върху дохода и финансовия отчет са нормални, незначителни и следователно обясненията в бележките към финансовия отчет не са задължителни. Ето защо това не следва да е повлияло на решението на Комисията. Посочва се, че несъответствията по отношение на годишната печалба са близо 30 милиона RMB, които следователно е трябвало да бъдат счетени за значителни и да бъдат обясненi в бележките към финансовия отчет.
(42)
Друга жалба е свързана с предполагаемото нарушение на Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки и основния антисубсидиен регламент на ЕС (7). Дружеството заяви, че отхвърлянето на заявление за ТДПИ въз основа на факта, че дружествата могат да получават субсидии, ощетява износителя, заради субсидии, считани за незаконни, без всякаква обосновка. Този аргумент трябва да бъде отхвърлен. Заявленията за ТДПИ не са били отхвърлени от съображения за евентуални субсидии, а на базата на конкретни основания, изложени в съображенията по-горе, както и в подробните документи, за разгласяване на ТДПИ, изпратени на страните. Основната причина за отхвърлянето на ТДПИ са били нередности на пазара на суровини. Освен това трябва да бъде подчертано, че някои дружества са получавали заеми от държавни банки на преференциални лихвени проценти, значително по-ниски от пазарните, което ясно показва връзката с предишната непазарна икономика.
(43)
В заключение никой от получените коментари не беше такъв, че да промени констатациите по отношение на определянето на ТДПИ.
2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени, количества, условията и параметрите на продажбата са определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(45)
Трите включени в представителната извадка (групи) дружества, упоменати по-горе, на които е отказано ТДПИ, също са поискали индивидуално третиране (ИТ). В крайна сметка беше установено, че всички три включени в представителната извадка (групи) дружества отговарят на условията на член 9, параграф 5 от основния регламент и следователно може да им бъде предоставено индивидуално третиране.
3. Нормална стойност
а) Държава аналог
(46)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(47)
В известието за откриване на процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като държава аналог за установяването на нормалната стойност за КНР. Една страна заяви, че пазарът на Индия е по-сходен на този на Китай поради сходното ниво на развитие. Комисията не получи съдействие от индийските производители. САЩ изглеждаха подходящи първоначално, като се има предвид тяхната отвореност към конкуренция (митнически тарифи в размер от 0 % в сравнение с 10 % в Индия) и сравнително добро ниво на конкуренция на вътрешния пазар с 15 до 20 американски производители.
(48)
Въпреки това отговорите на въпросника и проверката на място разкриха, че САЩ не са подходяща държава аналог. Всички оказали съдействие американски производители, разчитат на внос на основни суровини и готови продукти от техните дружества-майки в ЕС и поддържат ограничена производствена дейност в САЩ, главно, за да отговорят на специфични или изключително спешни поръчки. В действителност производственият обем на американските производители е част от този на дружествата-майки в Европа. И най-важното е, че американските производители имат високи разходи за обработка, които отразяват техните конкретни производствени обстоятелства. Тези разходи водят до високи цени на вътрешния пазар на САЩ.
б) Определяне на нормална стойност
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност се определя въз основа на цената или нормалната стойност в трета страна с пазарна икономика или експортните цени от такава страна до други страни, включително ЕС. Като се има предвид, че нормалната стойност не можа да се определи на базата на цените или конструираните стойности в САЩ поради причините, изложени в предходното съображение, беше проучен втория метод. Но поради причините, изложени по-долу, този метод също не е подходящ за настоящия случай. Точно както продажните цени на вътрешния пазар в САЩ, износните цени на САЩ също са засегнати от високите производствени разходи и от ограничен обем на износа, т.е., по-малко от 2 % от китайския износ за ЕС. Става ясно също, че част от износа се прави за свързани дружества и затова е ненадежден за определяне на нормалната стойност.
(50)
Като алтернатива на двата метода, посочени по-горе, член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент предвижда нормалната стойност да може да се определя на всяка друга разумна база, включително цената, действително платена или подлежаща на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно коригирана, ако бъде необходимо, за да включва разумна печалба. Този метод е временно използван в настоящия случай, като се има предвид, че разследването установи на този етап, че САЩ не е подходяща държава аналог.
(51)
За видовете продукти, изнасяни от включените в представителната извадка китайски (групи) производители износители, които не са продавани от включените в представителната извадка производители от Съюза, Комисията временно използва цени, действително платени или подлежащи на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно регулирани, ако е необходимо, така че да включват разумна печалба, на най-близко наподобяващите видове продукти със същия диаметър, клас стомана и вид на продукта (например студено или топло обработен).
4. Експортна цена
(52)
Във всички случаи разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена е определяна в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на базата на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
5. Сравнение
(53)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравняване на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на включените в представителната извадка производители от Съюза, установени съгласно изложеното в съображение 50 по-горе.
(54)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха предвидени съответните корекции във всички случаи, в които се счетоха за уместни, точни и подкрепени от проверени доказателства. По-конкретно беше направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, разходите за гаранции, комисиони, разходите по кредити, банковите такси, нивото на търговия и съгласно изложеното в съображение 70 по-долу, гаранция за качество.
6. Дъмпингови маржове
(55)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(56)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ, са определени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност, определена въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени в Съюза за сходния продукт, надлежно коригирани така, че да включват разумна печалба, както подробно бе описано в съображения 50 и 51 по-горе със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт на всяко дружество за Съюза, както бе посочено по-горе.
(57)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружества, включени в представителната извадка
Временни дъмпингови маржове
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(58)
Дъмпинговият марж за другите оказали съдействие производители износители от КНР, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове на производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това, временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 71,1 %.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(60)
Като се има предвид високата степен на съдействие по време на разследването (оказалите съдействие дружества представляват около 64 % от общия внос, регистриран в Евростат за периода на разследване), маржът, който се прилага в национален мащаб за неоказалите съдействие производители износители беше определен, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (група) дружества.
(61)
Въз основа на това временното ниво на дъмпинга за цялата страна, като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 83,2 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(62)
По време на ПР сходният продукт беше произведен от 21 производители в Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, всичките 21 съществуващи производители в Съюза представляват промишлеността в Съюза и следователно по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(63)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, две групи производители от Съюза, състоящи се от петима производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от производството на сходния продукт в Съюза, бяха избрани в представителната извадка. От останалите оказали съдействие производители от Съюза дружеството, което поиска ограничаване на обхвата на продукта (вж. съображения 16 и 17 по-горе), не се съгласи с подбора на представителна извадка. По-конкретно производителят критикува факта, че извадката включва само дружества, присъстващи както на „пазара на обработени продукти“, така и на този на „полуготови продукти“ и че представителната извадка се състои само от дружества жалбоподатели. Отново се посочва, че въпросното дружество купува полуготови продукти както от Китай, така и от Съюза. Но производителят не успя да докаже, че действително съществуват два отделни пазара. Освен това производителят е представлявал по-малко от 2 % от общото производство на Съюза през ПР, докато двете групи дружества бяха подбрани на базата на обективните критерии, изложени в съображения 7 и 8 по-горе.
2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението на Съюза беше определено на база на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от комитета за защита, представляващ жалбоподателите (вж. съображение 2 по-горе) и данните за обема на вноса за пазара на Съюза, взети от Евростат. Последните данни трябваше да бъдат леко променени по отношение на вноса от Южна Африка и Япония за определени периоди, имайки предвид, че данните включваха някои неточности в резултат на подадена некоректна информация.
(65)
Потреблението на Съюза спадна значително с 35 % между 2006 г. и ПР. Въпреки това между 2006 г. и 2007 г. се забеляза леко увеличение на потреблението, което достигна своя връх през 2007 г. и след това продължително започна да спада година след година, до ПР.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Индексирани
100
116
101
78
65
(66)
Действително разглежданият период обхваща значителни промени на пазара, дължащи се предимно на огромно непостоянство в търсенето на тръби от неръждаема стомана. 2007 г., а също и първите три тримесечия на 2008 г. се характеризират със силно процъфтяващ пазар. В крайна сметка икономическата криза оказа голямо въздействие върху търсенето. Това въздействие започна да става видимо през последната четвърт на 2008 г., през 2009 г. стана още по-силно и продължи дори през първата половина на 2010 г. като засегна и целия ПР. Всичко това е добре отразено в тенденцията на потребление на Съюза, която достигна своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(67)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза нарасна през разглеждания период. Като цяло през разглеждания период вносът от Китай се е увеличил с 14 %. В действителност между 2006 г. и 2007 г. вносът от Китай почти се е удвоил, докато между 2007 г. и ПР е започнал да намалява година след година, най-вече поради спад в потреблението (тъй като пазарният дял е останал стабилен между 2008 г. и ПР - вж. съображение 68 по-долу).
Таблица 2
Внос от КНР (обем)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Индексирани
100
194
182
123
114
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(68)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай почти се е удвоил през разглеждания период, като се е увеличил със 76 % или 7,9 процентни точки. Този растеж на пазарния дял се забелязва най-вече между 2006 г. и 2007 г. като впоследствие запазва високото си ниво.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Индексиран
100
167
180
158
176
3.3. Цени
a) Развитие на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница, преди облагане с мито, според предоставената от Евростат информация. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличавала до 2008 г., след което между 2008 г. и ПР е започнала да спада.
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (в евро)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Индексирана
100
118
126
100
91
б) Подбиване на цените
(70)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажната цена на китайските производители износители и продажните цени на включените в представителната извадка производители от Съюза, в рамките на Съюза. За тази цел цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в представителната извадка производители-износители от засегнатата страна. Приложени са корекции, където е необходимо, за да се вземат предвид разликите в пазарните възприятия за качество на продукта, нивото на търговия и разходите след вноса.
(71)
Сравнението показа, че по време на ПР, вносът на засегнатия продукт с произход от КНР е продаван на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 21 % - 32 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(72)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, които влияят върху състоянието на промишлеността в Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за продажбите и пазарните дялове на всички производители в Съюза и за всички останали показатели за включените в представителната извадка производители от Съюза. Що се отнася до показателите, базирани на включените в представителната извадка производители, предвид това, че извадката се състои само от две групи производители, поради съображения за поверителност, действителните общи данни не могат да бъдат разкрити в свързаните таблици по-долу; вместо това, са представени само индексите, за да се покажат тенденциите на тези показатели.
4.2. Производство
(73)
Производственият обем на Съюза се е увеличил между 2006 г. и 2008 г., но е спаднал рязко между 2008 г. и ПР. Това значително намаляване на производството беше причинено както от свиването на пазара, така и от увеличения натиск на дъмпинговия внос.
Таблица 5
Производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производство (индексирано)
100
107
121
84
66
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(74)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период. Въпреки това нивото на използване на капацитета е намаляло с 35 % между 2006 г. и ПР. През разглеждания период нивото на използване на капацитета спадна до малко повече от половината на нивото, достигнато през 2008 г.
Таблица 6
Производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Капацитет (индексиран)
100
98
101
102
101
Използване на капацитета (индексирано)
100
109
120
82
65
4.4. Складови наличности
(75)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са се увеличили през 2008 г., когато производството в Съюза е в своя връх, но след това са започнали да намаляват, поради намаленото ниво на производствена дейност.
Таблица 7
Складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (индексирани)
100
124
168
138
118
4.5. Обем на продажбите на Съюза (общо за промишлеността на Съюза)
(76)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС намаля като цяло с 39 %, докато в същото време китайският износ се е увеличил с 14 %, съгласно посоченото в съображение 68 по-горе. Обемът на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза се е развил, както следва:
Таблица 8
Продажби на Съюза (обем)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Продажби на Съюза (в тонове)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Индексирани
100
110
96
76
61
4.6. Пазарен дял (общо за промишлеността на Съюза)
(77)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3,4 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г. и остана сравнително стабилен през останалата част от разглеждания период, с малко временно увеличение през 2009 г. Като цяло промишлеността на Съюза е изгубил 3,6 процентни пункта пазарен дял, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай, както бе посочено в таблица 3 по-горе, почти се е удвоил за разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Индексиран
100
95
95
98
94
4.7. Продажни цени
(78)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че през 2007 г. промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени и след това постепенно ги е намалила, година след година, до ПР, когато е достигнала ценови нива под тези от 2006 г. Развитието и високата променливост на техните продажни цени се дължат частично на сериозни промени в цените на суровините.
Таблица 10
Продажби на Съюза (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (индексирана)
100
135
126
100
92
4.8. Трудова заетост
(79)
Нивото на трудова заетост до голяма степен е следвало развитието на производствения обем (вж. таблица 5 по-горе), което сочи, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато е било необходимо. Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира работната сила към влошените пазарни условия като е намалила работните часове, вместо да прави съкращения. Следователно таблицата по-долу посочва нивото на заетост при „еквивалент на пълно работно време“ (наричано по-долу „ЕПРВ“). Трудовата заетост на ЕПРВ на производителите в Съюза се е увеличила с 11 процентни пункта между 2006 г. и 2008 г., последвана от спад с 19 процентни пункта от 2008 г. до ПР. Като цяло броят на заетите при еквивалент на пълно работно време е намалял с 8 % за разглеждания период.
Таблица 11
Трудова заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Еквивалент на трудова заетост на пълно работно време (индексиран)
100
106
111
95
92
4.9. Производителност
(80)
Независимо от представените по-горе усилия на промишлеността на Съюза, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза е спаднала значително, общо с 29 %. Сериозното влияние на дъмпинговия внос от Китай през периода на сриващо се пазарно търсене не е дало възможност на промишлеността на Съюза да запази своите нива на производителност.
Таблица 12
Производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на продукцията на база еквивалент на пълна заетост (индексиран)
100
102
109
88
71
4.10. Разходи за труд
(81)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да контролира развитието на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни разходи за труд леко са се повишили през 2007 г. и 2008 г., но са се понижили през 2009 г. и ПР. За целия период разходите за единица труд са спаднали с 2 %. Това намаление би било много по-ясно изразено, ако размерът на обезщетенията за прекратяване на трудови правоотношения беше изключен от горната тенденция.
Таблица 13
Разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Годишен разход за труд на служител (индексиран)
100
103
109
100
98
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
(82)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена с изразяване на необложената с данък нетна печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби. В резултат на това маржовете на рентабилност на промишлеността на Съюза са се развили, както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба (индексирана)
100
202
89
- 147
- 188
ВНИ (индексирана)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Както показва горната таблица, рентабилността на промишлеността на Съюза е достигнала своя връх през 2007 г., поради извънредните пазарни условия, от които всички участници на пазара са могли да извлекат полза. Средната рентабилност се е влошила значително през 2007 г., като през 2009 г. и ПР печалбите са отстъпили място на значителни загуби.
(84)
Относно възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като печалба под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, този показател явно е следвал тенденцията на рентабилността.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(85)
Нетният паричен поток от оперативна дейност се е развил, както следва (предвид отрицателната сума през 2006 г., по изключение за тази таблица, 2007 г. беше определена за годината, използвана за справки за развитието на паричните потоци):
Таблица 15
Паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Паричен поток (индексиран)
отрицателен
100
685
175
53
(86)
Таблицата по-горе показва, че паричният поток на промишлеността на Съюза е достигнал своя връх през 2008 г. и след това е започнал да намалява до края на разглеждания период, като е достигнал доста ниско ниво през ПР.
4.13. Инвестиции
(87)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители от Съюза са се развили, както следва:
Таблица 16
Инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетни инвестиции (индексирани)
100
192
406
286
183
(88)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза са решили да продължат да инвестират, въпреки тяхната деликатна финансова ситуация през 2009 г. и ПР. Причините за това са, че i) този вид промишленост по принцип изисква определени многогодишни инвестиции, които трябва да бъдат направени, независимо от положението на пазара, и че ii) в този сектор честото подновяване на машините е предпоставка за по-висока производителност на по-качествени продукти (като усилие за поддържане на конкурентоспособност спрямо другите производители).
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(89)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, упоменати в съображение 57 по-горе, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове може да се счита за съществено.
5. Заключение за вредата
(90)
Показателите за вредата са се развили отрицателно през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, производствен обем, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, всеки от които показва ясно изразена тенденция на спад.
(91)
В същото време вносът на тръби от неръждаема стомана от КНР е подбил цените на промишлеността на Съюза с до 32 % по време на ПР (вж. съображение 71 по-горе).
(92)
В светлината на гореизложеното би могло да се направи временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза, до степен, която би могла да се класифицира като „съществена“. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Между 2006 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 14 % на пазар, който се е свил с 35 %, което доведе до увеличаване на пазарния дял на Съюза със 76 %, от 10,5 % до 18,4 %.
(95)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР по време на разглеждания период е съвпаднало с тенденцията на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 3,6 процентни пункта от пазарния си дял и нейните продажни цени са намалели с 8 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което е довело до отрицателни нива на рентабилност по време на ПР.
(96)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, постъпил на пазара на Съюза в големи и като цяло увеличаващи се мащаби, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(97)
По време на разглеждания период, е имало ограничен внос от други трети държави. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта, от 26,8 % до 22,5 %.
(98)
Следващите най-големи вносители през ПР са били Япония и Украйна. Всяка от двете държави е имала 5,2 % пазарен дял. Индия е имала 3,0 % пазарен дял, докато през ПР пазарният дял на вноса от САЩ е бил 2,7 %. Следната таблица показва развитието на обема на вноса, цените и пазарните дялове на четирите най-големи вносителки след Китай и тези на вноса от останалите трети държави, въз основа на данни от Евростат. Както беше вече упоменато в съображение 64 по-горе, данните от Евростат за вноса от Япония се нуждаеха от лека корекция, за да се изключи несъответствие в резултат на неточно подаване на данни.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Япония
Обем (в тонове)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Пазарен дял (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Украйна
Обем (е тонове)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Пазарен дял (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Индия
Обем (в тонове)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Пазарен дял (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Средна цена (в евро)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
САЩ
Обем (в тонове)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Пазарен дял (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Средна цена (в евро)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Други държави
Обем (в тонове)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Пазарен дял (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Средна цена (в евро)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
35 418
35 797
29 107
22 600
1 303
Пазарен дял (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Средна цена (в евро)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Както беше посочено в горната таблица, през разглеждания период Япония е увеличила умерено своя пазарен дял с 0,8 процентни пункта, от 4,4 % до 5,2 %. Въпреки това цените на японския внос изглеждат много по-съпоставими с цените на Съюза, в сравнение с цените на вноса от КНР. И най-важното - през ПР цените на вноса от Япония са били значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза.
(100)
Вносът от САЩ по време на разглеждания период е бил осъществяван на цени, значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза (освен за 2007 г.). Що се отнася до вноса от Украйна и Индия, въпреки че средните цени от тези държави са били като цяло по-ниски от цените в Съюза, и двете са запазили сравнително стабилен пазарен дял на пазара на Съюза: пазарният дял на Украйна е намалял от 5,9 % на 5,2 %, докато този на Индия се е увеличил от 2,8 % на 3,0 % за разглеждания период.
(101)
В заключение пазарният дял на вноса от всички трети държави, с изключение на КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта (от 26,8 % на 22,5 %) по време на разглеждания период. Като цяло средната цена на вноса от всички трети държави, различни от КНР, се е увеличила с 34 % по време на разглеждания период (от 5 586 EUR на 7 484 EUR за тон), което е в ярък контраст с 9-процентното намаление на вече доста ниските китайски импортни цени и 8-процентния спад на средните продажни цени на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от трети държави, различни от КНР, не изглежда да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
3.2. Въздействие на колебанията на пазара и икономическата криза
(103)
Докато 2007 г. и първите три тримесечия на 2008 г. могат да се характеризират с процъфтяващ пазар на тръбите от неръждаема стомана, в крайна сметка финансовата и икономическата криза оказаха голямо въздействие и върху този сектор. Икономическият спад започна през последното тримесечие на 2008 г., продължи през 2009 г. и засегна дори първата половина на 2010 г., т.е. целия ПР. Всичко това е отразено в тенденцията на потребление на Съюза, което бе достигнало своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година (вж. таблица 1 по-горе).
(104)
Без съмнение гореспоменатият спад в потреблението в резултат на икономическия спад оказа въздействие и върху състоянието на промишлеността на Съюза. Трябва да се отбележи обаче, че този негативен ефект беше значително подсилен от дъмпинговия внос от КНР, който значително подби цените на промишлеността на Съюза. Следователно, дори и ако икономическият спад би могъл да се разглежда като фактор, допринасящ за вредата по време на ПР, това по никакъв начин не би могло да омаловажи причиняващия вреда ефект от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на Съюза. В отсъствието на такава нелоялна конкуренция от страна на КНР и на упражнявания от нея натиск върху обема и цените върху производителите от Съюза, те биха могли да запазят нивото на своите продажни цени и рентабилност на сравнително приемливи равнища, дори и в ситуация на намаляващо търсене.
(105)
Всъщност влиянието на дъмпинговия внос от КНР, който сериозно подби продажните цени в Съюза по време на ПР, може да се счита за причиняващ още по-голяма вреда в период на икономическа криза, когато обемите и цените на продажбите и без друго са подложени на натиск от по-слабото потребление.
(106)
Предвид гореизложените обстоятелства икономическият спад не може да се счита за възможен фактор, който би могъл да наруши причинно-следствената връзка между вредата, претърпяна от промишлеността в Съюза и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(107)
По отношение на развитието на продажбите за износ на промишлеността на Съюза, износът е намалял по-малко от продажбите на вътрешния пазар, независимо дали се проучват всички производители от Съюза или само включените в представителната извадка. По отношение на обема на продажбите за износ би могло да се установи следната тенденция за промишлеността на Съюза по време на разглеждания период:
Таблица 18
Промишленост на Съюза - продажби за износ (в тонове) за несвързани клиенти
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
99
108
88
64
(108)
Следва да се отбележи, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза са намалели по-бавно, отколкото продажбите на пазара на Съюза. Това може да означава, че натискът от дъмпингов внос от КНР е особено силен на пазара на Съюза. Като се има предвид тази индикация, както и значителният дял на износа в общия обем продажби, реализирани от промишлеността на Съюза (постоянно между 39 % и 45 % по време на разглеждания период), всякаква липса на конкурентоспособност на производителите от Съюза на световния пазар може без съмнение да бъде изключена.
3.4. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и производствени разходи на промишлеността на Съюза
(109)
Високата степен на променливост на цените на сплавите, както и цялостното развитие на пазарното търсене доведе до значителни колебания в цените на основната суровина за производството на разследвания продукт. По време на разглеждания период средната единична цена за производство на промишлеността на Съюза се е развивала, както следва:
Таблица 19
Промишленост на Съюза - производствени разходи (евро за тон)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
120
119
124
118
(110)
Както вече беше посочено в съображение 78 по-горе, пазарът на основните суровини в КНР е доста изкривен. Поради това изкривяване производителите износители от Китай изглежда имат възможността да извършват продажби за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза на цена, която изглежда по-малко зависима от цените на суровините, което води до цени, до голяма степен подбиващи тези на пазара на Съюза. С други думи благодарение на изкривяването на китайския пазар за суровини, производителите на тръби от неръждаема стомана в КНР имат нелоялно конкурентно предимство спрямо промишлеността на Съюза. Това изкривяване е допринесло за това китайските производители да запазят ниското ниво на цената на дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(111)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР се е увеличил по отношение на количества и е спечелил значителен пазарен дял в разглеждания период. Освен това тези увеличени количества, които са влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, значително са подбили цените на промишлеността на Съюза. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск, благодарение на изключително благоприятните пазарни условия през 2007 г. и 2008 г., това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е понижила нивото на търсенето.
(112)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, влиянието на икономическата криза, износът на промишлеността на Съюза и други фактори, включително тези, свързани с някои изкривявания на пазара на суровини в КНР, не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
(113)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващо вреда влияние на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(114)
В съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията проучи дали, независимо от заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, съществуват основания, които биха довели Комисията до ясното заключение, че не е в интерес на Съюза да предприема мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, Комисията разгледа вероятното влияние на евентуалните мерки върху всички заинтересовани страни, както и вероятните последствия от непредприемането на мерки.
(115)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. В крайна сметка двама вносители и един потребител отговориха на въпросниците в определения срок.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Един производител от Съюза се противопостави на налагането на антидъмпингови мерки, тъй като дружеството частично доставя необработени кухи полуфабрикати от неръждаема стомана от КНР, за да ги преработи в обработени тръби. Въпреки това този производител представлява по-малко от 2 % общото производство от Съюза.
(117)
Припомня се, че показателите за вреда са отбелязали цялостна отрицателна тенденция и че в частност показателите за вреда, свързани с производството и обема на продажбите, пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(118)
Ако бъдат наложени мерки се очаква понижението на цените и загубата на пазарен дял да бъдат намалени и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(119)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки съществува вероятност влошаването на пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи. При такъв сценарий промишлеността на Съюза би изгубила още пазарен дял, тъй като няма да бъде в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от Китай. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(120)
Предвид всички горепосочени фактори, бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързани вносители от Съюза
(121)
Както беше посочено по-горе, представителна извадка не беше приложена за несвързани вносители, тъй като само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие при това разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажбата на разглеждания продукт от КНР.
(122)
Вносът, деклариран от тези двама вносители, представлява сравнително малка част от целия внос от КНР през ПР (доста по-малко от 10 %). Като се имат предвид високите маржове, които вносителите са достигнали при препродажбата на разглеждания продукт през ПР, може да се предположи, че налагането на антидъмпингови мита може да доведе до по-ниска печалба за тях. Въпреки това никой от вносителите не изтъкна аргументи, според които налагането на антидъмпингови мита би било срещу техния интерес. В допълнение, тъй като и двамата препродават тръби от неръждаема стомана с некитайски произход (включително тръби с произход от Съюза), те може да решат и да прехвърлят покупките към некитайски доставчици, които не са засегнати от митата.
(123)
Никои други вносители не оказаха съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществен негативен ефект върху интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на потребителите
(124)
Безшевните тръби от неръждаема стомана, предмет на настоящата процедура, имат редица приложения (вж. съображение 17 по-горе). Въпреки това беше оказано съдействие само от един потребител, който използва тръби от неръждаема стомана за производството на оребрени откъм въздушната страна охладители и кондензатори с въздушно охлаждане, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от Китай по време на ПР. Въпреки това може да бъде направено временно заключение, че изключително ограниченото съдействие от страна на потребителите показва, че като цяло въздействието върху рентабилността и икономическото състояние на промишлените потребители ще бъде доста ограничено.
(125)
От отговорите на въпросника на този потребител става ясно, че дружеството няма да бъде сериозно засегнато от антидъмпинговите мерки, нито дори по отношение на неговия отдел, използващ тръби от неръждаема стомана. При сравнение на стойността на вноса на разглеждания продукт с оборота на отдела, използващ внасяните стоки, ефектът може да се счита за незначителен.
(126)
С оглед на данните, предоставени от този потребител, не може да се изключи, че определени потребителски дружества, които използват по-значителни количества тръби от неръждаема стомана, внос от Китай, могат да бъдат негативно засегнати от антидъмпинговите мерки.
(127)
От информацията, предоставена от единствения оказал съдействие потребител, не е възможно да се определи общата трудова заетост на целия потребителския отрасъл на промишлеността в Съюза, като се има предвид нейната ограничена представителност и голямото разнообразие от приложения.
(128)
Следва също да се отбележи, че е малко вероятно нивото на мерките да прекрати китайския внос на пазара на Съюза, макар и на по-висока, непричиняваща вреда цена. Освен това неизползваният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, както и алтернативните източници на внос от различни трети държави показват, че няма риск за сигурността на доставките на тръби от неръждаема стомана на пазара на Съюза.
(129)
Освен това въпреки скорошните трудности на промишлеността на Съюза, тя продължава да бъде най-големият доставчик на промишлените потребители в Съюза. Без налагането на мерки, в случай на допълнително влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, нейното съществуване може да бъде застрашено, което би довело до риск за доставките и за потребителите в Съюза.
(130)
В крайна сметка, когато се преценява цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителният ефект върху промишлеността на Съюза ясно превъзхожда потенциалния негативен ефект върху другите заинтересовани групи. Следователно временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са против интереса на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(131)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си като увеличи обема на продажбите, продажните цени и пазарния си дял. Въпреки че е възможно известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени потребители, е по-вероятно те да бъдат компенсирани от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(132)
С оглед на изложеното по-горе временно се прави заключението, че в крайна сметка няма непреодолими основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(134)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляване на размера на митото, необходимо да отстрани ефекта на причиняващия вреда дъмпинг, се отчита факта, че всички мерки трябва да позволяват на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да получава печалба преди облагане с данък, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(135)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на степента на отстраняване на вредата, следва да се използва целева печалба в размер от 12 %. Въпреки това доказателствата, представени до момента, не са показали, че тази рентабилност може да бъде постигната при нормални пазарни условия. Дори и през 2007 г., която е била изключителна, промишлеността на Съюза не е успяла да достигне такова високо ниво на рентабилност. Въз основа на данните, получени при разследването, временно беше прието, че 5 % печалба е уместна за определяне на степента на отстраняване на вредата.
(136)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Тази непричиняваща вреда цена беше определена, като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(137)
В резултат на това бяха получени следните степени на отстраняване на вредата:
Дружество/дружества
Степен на отстраняване на вредата
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружествата, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
2. Временни мерки
(138)
С оглед на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или степента на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито, което във всички случаи е маржът на вредата.
(139)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, ставката за всички други дружества е фиксирана на нивото на оказалото съдействие дружеството с най-висока ставка в представителната извадка. За оказалите съдействие дружествата, невключени в представителната извадка, изброени в приложението, ставката на временното мито се определя на среднопретеглената стойност на ставките на включените в представителната извадка дружества. Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Дружество/дружества
Временно мито
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
(140)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, са приети въз основа на констатациите, направени от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“), се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от дружествата, т.е. от конкретните упоменати юридически субекти. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно упоменато в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпращат до Комисията (8), заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа, например при промяна на наименованието или промяна в производствените или търговските единици. Ако бъде уместно, регламентът ще бъде съответно изменян, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
(142)
За да се гарантира правилно изпълнение на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на ПР.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(143)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (кодове по ТАРИК: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 и 7304900091), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване с мито, на продуктите описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество/дружества
Временно мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
B121
Всички други дружества
71,5 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2011 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 627/2011
(2011. gada 27. jūnijs),
ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) („pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (Komisija) 2010. gada 30. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR” jeb „attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2010. gada 16. augustā Eiropas Savienības Nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja („aizsardzības komiteja”) iesniedza sūdzību divu Savienības ražotāju grupu vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, kas no tā izriet un uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, zināmus ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, zināmus importētājus, piegādātājus un lietotājus un to apvienības par procedūras sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs („ASV”), jo to uzskatīja par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.
a) Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase
(6)
No 31 Ķīnas ražotāja eksportētāja vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veica atlasi, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kas importē 25 % no kopējā importa apjoma, ko IP uzskaitījis Eurostat, un vairāk nekā 38 % no tādu eksportētāju kopējā importa apjoma, kuri sadarbojās IP. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm, bet tās necēla iebildumus pret ierosināto izlasi.
b) Savienības ražotāju atlase
(7)
No 21 Savienības ražotāja, ar kuriem sazinājusies Komisija, vienpadsmit sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas ir saņemta no šiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja divu grupu izlasi, kas pārstāv piecus Savienības ražotājus. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz pārdevumu un ražošanas apjomiem. Atlasītie Savienības ražotāji veido 48 % no visu Savienības ražotāju kopējiem ES pārdevumiem, un 80 % no ražotājiem, kuri pieteicās.
(8)
No 62 nesaistītiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, tikai pieci uzņēmumi ir atbildējuši un atlases jautājumiem izvirzītajā termiņā. Tāpēc uzskatīja, ka atlase nav vajadzīga, un anketas nosūtīja visiem minētajiem uzņēmumiem. Beidzot tikai divi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanās laikā.
c) Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(9)
Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija nosūtīja atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pieprasījuma veidlapas. Visas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.
(10)
Trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas) pieprasīja atsevišķu pārbaudi. Šo prasību pārbaude pagaidu izmeklēšanas posmā izvirzītajā terminā bija neiespējama. Lēmumu, vai kādam no šiem uzņēmumiem veiks atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.
(11)
Komisija attiecīgajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un atlasītajiem Savienības ražotājiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem Savienības importētājiem un viena lietotāja.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu TER vai AR analīzes vajadzībām, un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu, Changshu un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe, Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi, Banan, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Vācija;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Vācija;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spānija.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Izmeklēšanas periods
(14)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Attiecīgais ražojums, kā aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir konkrētas nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes, izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 („attiecīgais ražojums”). Tas ietver nepabeigtas „dobas sagataves”, karsti velmētus ražojumus un auksti velmētus ražojumus.
(16)
Ražošanas procesā kā izejvielu parasti izmanto nerūsējoša tērauda cilindrus („sagataves”). Pirmajā ražošanas posmā ražo nepabeigtu „dobu sagatavi”, izmantojot vai nu izspiešanas presēšanu, vai arī karsto urbšanu. Pēc tam dobas sagataves var apstrādāt karstās velmēšanas procesā, kurā iegūst karsti velmētu cauruli, un turpmāk to apstrādā aukstās velmēšanas procesā (aukstās pēcapstrādes process) vai aukstās vilkšanas procesā, kurā iegūst auksti velmētu cauruli. Visiem ražojumu veidiem (dobas sagataves, karsti un auksti velmētas caurules) ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienādi pamatlietojumi.
(17)
Nerūsējošas bezšuvju caurules un caurulītes galvenokārt izmanto šādās nozarēs: ķīmijas un naftas ķīmijas rūpniecībā, mēslošanas līdzekļu ražošanā, elektroenerģijas ražošanā, projektēšanā un būvniecībā, farmakoloģijā un medicīnas tehnikā, biotehnoloģijās, notekūdeņu attīrīšanā un atkritumu dedzināšanā, naftas un gāzes izpētē un ražošanā, akmeņogļu un gāzes pārstrādē un pārtikas pārstrādē.
(18)
Viens Savienības ražotājs, kas turpmāk pārstrādā nerūsējoša tērauda caurules, apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus ievieš, KN kods 7304 49 10 būtu jāizslēdz no to darbības jomas, jo tas aptver nepabeigtas dobas sagataves, kuras izmanto vienīgi tālākai pārstrādei. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka minētā ražotāja Savienības un Ķīnas piegādātāji deklarējuši preces, kuras pārdotas šim ražotājam, kā karsti velmētas vai auksti velmētas preces.
(19)
Patiesi šo ražojumu deklarēšana kā „neapstrādātas dobas sagataves izmantošanai tikai cauruļu un caurulīšu ražošanā ar citiem šķērsgriezumiem un sieniņas biezumiem” attiecas uz precēm, kuru fizikālās īpašības ne vienmēr atšķiras; tām ir tikai savādāks lietojums. Tāpēc provizoriski secināja, ka nav pamatojuma izslēgt „neapstrādātas dobas sagataves” no ražojuma definīcijas.
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kas tiek tirgotas ĶTR iekšzemes tirgu, un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kuras Savienības ražošanas nozare tirgo Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un vienādi pamatlietojumi. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka tie atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu.
(22)
Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1.
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;
2.
Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās;
3.
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika;
4.
juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām;
5.
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(23)
Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) pieprasīja piešķirt tirgus ekonomikas režīmu („TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(24)
Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem (ražotāju eksportētāju grupām) neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām, tādēļ tiem nevar tikt piešķirts TER.
(25)
Neviens no uzņēmumiem neatbilst 1. kritērija prasībām, jo valsts iejaucas lēmumos par izejvielu iegādi (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi). Šīs izejvielas veido vairāk nekā 50 % attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) ražošanas izmaksu. Līdz ar to šīs izejvielas ir viennozīmīgi lielākā ielaide attiecīgā ražojuma ražošanā.
(26)
Ķīnas valsts iestādēm ir galvenā loma, nosakot izejvielu cenas nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, un tās pastāvīgi iejaucas tirgū, izmantojot šādus instrumentus: eksporta nodoklis un PVN atlaides atcelšana. Pirmkārt, galvenajām izejvielām nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā no 2008. gada 1. janvāra piemēro 15 % eksporta nodokli. Otrkārt, valsts neatmaksā PVN par šo izejvielu eksportu.
(27)
Atlasītie uzņēmumi iegādājas izejvielas, kuras tiek izmantotas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, Ķīnas iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā konstatēja, ka vidēji un atkarībā no tērauda markas Ķīnas izejvielu cenas ir aptuveni 30 % mazākas, nekā pasaules tirgos (ASV un ES).
(28)
Ņemot vērā, ka lielākā daļa dzelzs rūdas Ķīnai jāimportē par cenām starptautiskajos tirgos, ir skaidrs, ka tā negūst labumu no dabiskām salīdzināmām priekšrocībām, kas izskaidrotu izejvielu zemās cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Vienlaikus un jau vairākus gadus pēc dažādos pētījumos ir norādīts uz būtisku valsts iejaukšanos šajā nozarē (3). Šajos ziņojumos tiek norādīts, ka Ķīnas valdība ir noteikusi 14 „atslēgnozares” un septiņas „pīlārnozares”. Svarīgākie speciālā tērauda pakārtotie patērētāji ir starp septiņām „pīlārnozarēm”, kuras ar industriālās politikas palīdzību atbalsta Ķīnas valdība (4). Eksporta nodokļu un daļējas PVN atlaižu negatīvā ietekme ir arī uzsvērta PTO Tirdzniecības politikas pārskatos attiecībā uz ĶTR tirdzniecības politiku un praksi (5).
(29)
Kā norādīts PTO tirdzniecības politikas pārskatos, eksporta nodokļi un PVN atlaides ir politikas instrumenti, kurus izmantojot, tiek samazināti attiecīgo izejvielu eksporta apjomi, novirzīta piegāde uz iekšzemes tirgu un izdarīts lejupvērsts spiediens uz minēto ražojumu iekšzemes cenām (6). Patiesi pašreizējā izmeklēšanā konstatēja būtisku cenu atšķirību starp iekšzemes un pasaules cenām. Šāda atšķirība nodrošina nepārprotamu atbalstu iekšzemes pakārtotajām nozarēm, tādējādi sniedzot tām konkurences priekšrocības. Šo argumentu vēl vairāk stiprina apstāklis, ka attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) eksportam eksporta nodoklis netiek piemērots, turklāt tam piemēro PVN atlaides.
(30)
Konstatējot eksporta nodokļu un PVN atlaižu atšķirīgu izmantošanu attiecībā uz priekšnozarēm un pakārtotām nozarēm, šajā izmeklēšanā guva liecības par valsts iejaukšanos, ko var secināt no būtiskas cenu atšķirības starp nerūsējoša tērauda izejvielām (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi) Ķīnas un pasaules tirgos.
(31)
Ņemot vērā cenu atšķirības starp Ķīnas iekšzemes tirgu un pasaules tirgiem, ja valsts neiejauktos, iekšzemes iepriekš minēto izejvielu ražotāji tiektos eksportēt savus ražojumus uz tirgiem ar lielākām cenām, kuros tie varētu gūt lielāku peļņu. Ķīnas muitas statistika apstiprina, ka nerūsējoša tērauda sagataves no ĶTR uz pārējo pasauli praktiski netiek eksportētas. Nerūsējoša tērauda lejamveidņu un citu primāro nerūsējoša tērauda veidņu eksports 2009. gadā bija mazāks par 2 t, bet 2010. gadā mazāks par 5 t. Šis ir vēl viens arguments, kas apliecina valsts iejaukšanos izejvielu tirgū.
(32)
Minētā Ķīnas prakse jāuzskata par svarīgāko valsts iejaukšanās faktoru uzņēmumu lēmumos attiecībā uz izejvielām. Tik tiešām pašreizējā Ķīnas sistēma, kas balstās uz lielām eksporta nodevām un PVN neatmaksu par izejvielu eksportu, būtībā ir izraisījusi situāciju, kurā Ķīnas izejvielu cenas ir ietekmējusi valsts, un visticamāk arī turpmāk minētā sistēma nodrošinās atbalstu Ķīnas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražotājiem.
(33)
Turklāt attiecībā uz 1. kritēriju viens no uzņēmumiem neiekļāva savā atlases informācijā un TER pieprasījumā divus saistītos izejvielu piegādātājus. Uzņēmums apgalvoja, ka šie piegādātāji piegādā mazus daudzumus, un tādējādi apstāklis, ka par tiem netika ziņots, nevar un nav būtiski ietekmējis izmeklēšanas rezultātus. Pirmkārt, Komisijai jāiegūst pilnīgs priekšstats par visiem uzņēmumiem grupā, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, neatkarīgi no šo uzņēmumu lieluma un pārdevumu apjoma. Turklāt jāņem vērā, ka izejvielu piegādes ir diezgan fragmentētas un sadalītas starp vairākiem maziem piegādātājiem. Neraugoties uz svarīgāko ielaižu izkropļojumiem, kas aprakstīti iepriekš, secināja, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā uzņēmējdarbības lēmumi pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļojušas tirgus vērtības.
(34)
Neraugoties uz 1. kritēriju, daži uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie izpilda 2. un 3. kritēriju. Divi uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram ir veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Vienam uzņēmumam novirzes finanšu uzskaitē netika atspoguļotas audita ziņojumā. Cits uzņēmums nevarēja sniegt finanšu pārskatus par dažiem darbības gadiem.
(35)
Visbeidzot viens uzņēmums saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas bija ievērojami zemākas par tirgus likmēm. Tas liecina, ka ražošanas izmaksās un finanšu stāvoklī ir nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika.
(36)
Pēc konstatējumu publiskošanas par TER Savienības nozare un trīs attiecīgie atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) iesūtīja piezīmes.
(37)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka Komisijas lēmums atteikt TER ir ietekmēts, aprēķinot dempinga starpību, un tādējādi tas nav bezpartejisks. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka TER nosaka pirms dempinga aprēķināšanas, un visas veiktās pārbaudes attiecas tikai uz datiem saistībā ar TER noteikšanu. Tādējādi šis apgalvojums ir nepamatots.
(38)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka tam nav pieprasīts iesniegt TER pieprasījumus attiecībā uz saistītajiem izejvielu piegādātājiem. Šis arguments ir jānoraida. Paziņojuma par procedūras sākšanu bija skaidri norādīts, ka visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgum), jānosūta Komisijai.
(39)
Turklāt šis uzņēmums apgalvoja, ka izkropļojumi izejvielu tirgū nebija ievērojami, jo 17,5 % izejvielu importē no nesaistītiem starptautiskiem piegādātājiem, bet atlikumu galvenokārt iepērk no saistītiem uzņēmumiem. Komisija rīcībā esošā informācija liecina, ka aptuveni 30 % izejvielu iepērk iekšzemes tirgū, bet atlikumu galvenokārt importē no saistītiem piegādātājiem. Šajā kontekstā jāpiezīmē, ka saistīto piegādātāju transfertcenas parasti neuzskata par ticamu informāciju. Turklāt kopumā uzņēmuma izejvielu iepirkuma cenas no neatkarīgiem piegādātājiem ir daudz zemākas, nekā cenas ES vai ASV, līdzīgi kā pārējiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.
(40)
Viens uzņēmums apstrīdēja Komisijas cenu atšķirības aprēķinu starp izejvielu cenām Ķīnas iekšzemes tirgū un pasaules tirgos. Komisija ir veikusi pārbaudi un apstiprina šo aprēķinu. Konkrēti uzņēmums neņēma vērā piemaksas par sakausēšanu, kuras piemēro ASV un ES piegādātāji. Tādējādi apgalvojums jānoraida.
(41)
Viens uzņēmums arī apgalvoja, ka novirzes starp deklarēto ienākuma nodokli un finanšu pārskatu esot parasta un nebūtiska parādība, un tādējādi tam nav pienākuma veikt paskaidrojumus piezīmēs par finanšu pārskatu. Attiecīgi tam nebūtu vajadzējis ietekmēt Komisijas lēmumu. Jāpiezīmē, ka novirzes saistībā ar gada peļņu sasniedz aptuveni RMB 30 milj., tādējādi tās būtu jāuzskata par svarīgām un jāpaskaidro piezīmes par finanšu pārskatu.
(42)
Citā apgalvojumā tika norādīts, ka tiekot pārkāpti PTO nolīgumā noteikumi par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un ES antisubsidēšanas pamatregula (7). Uzņēmums apgalvoja, ka TER pieprasījuma atteikums, pamatojoties uz to, ka, iespējams, uzņēmumi saņem subsīdijas, soda eksportētāju par subsīdijām, kuras uzskata par prettiesiskām bez jebkāda pamatojuma. Šis arguments ir jānoraida. TER pieprasījumi ir atteikti, nevis pamatojoties uz iespējamajām subsīdijām, bet uz konkrētiem iemesliem, kas ir izklāstīti iepriekšējos apsvērumos un detalizētos TER izziņas dokumentos, kas nosūtīti ieinteresētajam personām. TER atteikuma galvenais iemesls ir izkropļojumi, kurus konstatēja izejvielu tirgū. Turklāt jānorāda, ka, piemēram, uzņēmumi saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas ir daudz zemākas nekā tirgus likmēs, un tas savukārt skaidri liecina par izkropļojumiem, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika.
(43)
Visbeidzot neviena no saņemtajām piezīmēm neietekmēja konstatējumus par TER noteikšanu.
2. Atsevišķs režīms
(44)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas nosacījumi un noteikumi ir brīvi noteikti;
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(45)
Trīs iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kam atteica TER, pieprasīja arī atsevišķu režīmu („AR”). Provizoriski konstatēja, ka visi šie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas) atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādējādi AR tiem var tikt piešķirts.
3. Normālā vērtība
a) Analogā valsts
(46)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(47)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja par savu nodomu izmantot ASV kā analogo valsti normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Indija esot labāks analogais tirgus, jo tās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR attīstības līmenim. Indijas ražotāji nav sadarbojušies ar Komisiju. Sākumā tika uzskatīts, ka ASV ir atbilstoša valsts, ņemot vērā tās atvērtību importēto ražojumu konkurencei (muitas tarifi 0 % apmērā iepretim 10 % Indijā) un diezgan augstu konkurences līmeni iekšzemes tirgū, kurā ir 15 līdz 20 ASV ražotāji.
(48)
Tomēr no atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējuma atklāja, ka ASV nav atbilstoša analoga valsts ar piemērotu tirgu. Visi ASV ražotāji, kas sadarbojās, ir atkarīgi no pamatizejvielu un gatavo ražojumu importa no ES mātes uzņēmumiem, un to ražošanas darbība ASV ir ierobežota, galvenokārt koncentrējoties uz individuāliem pasūtījumiem un pasūtījumiem ar īsiem termiņiem. Faktiski to ASV ražotāju ražošanas apjoms, kas sadarbojās, ir neliela daļa no ražošanas apjoma, ko ražo Eiropas mātes uzņēmumi. Tomēr svarīgākais aspekts ir tas, ka ASV ražotājiem, kas sadarbojās, ir lielas pārstrādes izmaksas, kas atspoguļo to īpašos ražošanas apstākļus. Šīs izmaksas izraisa lielas iekšzemes cenas ASV tirgū
b) Normālās vērtības noteikšana
(49)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību trešajā valstī ar tirgus ekonomiku vai eksporta cenām no šādas trešās valsts uz citām valstīm, ieskaitot ES. Ņemot vērā apstākli, ka normālo vērtību iepriekšējā apsvērumā minēto iemeslu dēļ nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenām vai saliktajām vērtībām ASV, izmantoja otro metodi. Tomēr turpmāk minēto iemeslu dēļ arī šī metode nav piemērota attiecīgajai izmeklēšanai. Tāpat kā ASV iekšzemes pārdošanas cenas, arī ASV eksporta cenas ietekmē lielās ražošanas izmaksas un apstāklis, ka eksporta apjoms ir ierobežots, proti, tas ir mazāks par 2 % no Ķīnas eksporta apjoma uz ES. Turklāt atklājās, ka daži no šiem eksporta pārdevumiem tiek veikti saistītiem uzņēmumiem, tādējādi normālās vērtības noteikšanas vajadzībām tie nav ticami.
(50)
Kā alternatīva metode abām iepriekš minētajām metodēm pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka normālo vērtību var noteikt, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, ietverot cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas procentu. Tā kā šajā posmā izmeklēšanā konstatēja, ka ASV nav atbilstoša analogā valsts, attiecīgajā lietā provizoriski izmantoja minēto metodi.
(51)
Ražojumu veidiem, kurus eksportēja atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) un kurus atlasītie Savienības ražotāji nav pārdevuši, Komisija provizoriski izmantoja faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā par līdzīgiem ražojumiem (nepieciešamības gadījumā cenas attiecīgi koriģēja, ietverot pieņemamu peļņas procentu) ar tādu pašu diametru, tērauda marku un tāda paša ražojuma veida (piemēram, auksti vai karsti velmēts).
4. Eksporta cena
(52)
Visos gadījumos attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
5. Salīdzinājums
(53)
Dempinga starpības noteica, salīdzinot atsevišķās atlasīto eksportētāju EXW eksporta cenas ar atlasīto Savienības ražotāju iekšzemes pārdošanas cenām, kuras noteica, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā.
(54)
Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Konkrēti korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras frakta un apdrošināšanas izmaksām, frakta izmaksām eksportētājvalstī, garantijas izmaksām, komisiju izmaksām, kredīta izmaksām, bankas pakalpojumu maksām, tirdzniecības līmenim (kā skaidrots turpmāk 70. apsvērumā) un kvalitātes uztverei.
6. Dempinga starpības
(55)
Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas.
a) Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR
(56)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu, ko aprēķināja, izmantojot cenas, kādas Savienībā ir faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu un kuras attiecīgi koriģētas, ietverot pieņemamu peļņas procentu, kā skaidrots iepriekš 50. un 51. apsvērumā, ar katra uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību, kā noteikts iepriekš.
(57)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Atlasītie uzņēmumi
Provizoriskās dempinga starpības
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā atlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējais svērtais lielums.
(59)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 71,1 %.
c) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
(60)
Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts (uzņēmumi, kas sadarbojās, importēja 64 % no kopējā importa, ko reģistrējis Eurostat IP), uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (uzņēmumu grupām).
(61)
Uz šā pamata valsts mēroga pagaidu dempinga līmenis, kas izteikts procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 83,2 %.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(62)
Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 21 ražotājs. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, tas ir 21 ražotājs, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par „Savienības ražošanas nozari”.
(63)
Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no pieciem Savienības ražotājiem, tika iekļautas izlasē, un tās ražo vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. No atlikušajiem Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, uzņēmums, kas pieprasīja ražojuma darbības jomas ierobežojumu (sk. iepriekš 16. un 17. apsvērumu) nepiekrita atlases izvēlei. Īpaši ražotājs kritizēja to, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kas ir pārstāvēti gan „pabeigto ražojumu tirgū”, gan „izejmateriālu tirgū”, un faktu, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kuri iesnieguši sūdzību. Jāatgādina, ka attiecīgais uzņēmums iepērk izejmateriālu gan no ĶTR, gan no Savienības ražošanas nozares. Tomēr ražotājs nespēja pierādīt, ka šie abi tirgi tik tiešām pastāv. Turklāt ražotājs izgatavoja mazāk par 2 % no kopējās Savienības produkcijas IP, savukārt abas uzņēmumu grupas tika izvēlētas, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kā aprakstīts iepriekš 7. un 8. apsvērumā.
2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz tādiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kuru pamatā bija informācija, ko ieguva no aizsardzības komitejas, kas pārstāv sūdzības iesniedzējus (sk. iepriekš 2. apsvērumu), un datiem par importa apjomu Savienības tirgu, kurus ieguva no Eurostat. Pēdējos datus nedaudz pielāgoja saistībā ar importu no Dienvidamerikas un Japānas attiecībā uz konkrētiem periodiem, ņemot vērā, ka šajos datos bija izkropļojumi, kas izrietēja no informācijas nepareizas sniegšanas.
(65)
Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 35 %. Tomēr patēriņš 2006.-2007. gadā nedaudz palielinājās, 2007. gadā sasniedzot augstāko līmeni, un pēc tam tas ik gadu turpināja samazināties līdz IP.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2006
2007
2008
2009
IP
Vienības (t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeksēti
100
116
101
78
65
(66)
Attiecīgajā periodā notikušas būtiskas svārstības tirgū, galvenokārt ļoti nestabila pieprasījuma dēļ pēc nerūsējoša tērauda caurulēm. 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā stabilu tirgus uzplaukumu. Galu galā ekonomikas krīze būtiski ietekmēja pieprasījumu. Šī ietekme kļuva redzama 2008. gada pēdējā ceturksnī, 2009. gadā tā pastiprinājās un tā turpinājās pat 2010. gada pirmajā pusē, tādējādi ietekmējot arī visu IP. Tas viss ir labi atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, samazinājās ik gadu.
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa apjoms par dempinga cenām
(67)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu attiecīgajā periodā ir audzis. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās par 14 %. Faktiski no 2006. līdz 2007. gadam imports no ĶTR gandrīz divkāršojās, lai gan no 2007. gada līdz IP tas ik gadu samazinājās, galvenokārt patēriņa samazinājuma dēļ (tirgus daļa no 2008. gada līdz IP bija stabila, sk. turpmāk 68. apsvērumu).
2. tabula
Imports no ĶTR (apjoms)
2006
2007
2008
2009
IP
Vienības (t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeksēti
100
194
182
123
114
3.2. Tirgus daļa importam par dempinga cenām
(68)
Tirgus daļa importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās, palielinoties par 76 %, tas ir, 7,9 %. Tirgus daļa galvenokārt pieauga 2006.-2007. gadā, vēlāk saglabājoties augstā līmenī.
3. tabula
Imports no ĶTR (tirgus daļa)
2006
2007
2008
2009
IP
Tirgus daļa (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeksēti
100
167
180
158
176
3.3. Cenas
a) Cenu dinamika
(69)
Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas saskaņā ar Eurostat datiem. Attiecīgajā periodā vidējā ĶTR importa cena palielinājās līdz 2008. gadam, un pēc tam no 2008. gada līdz IP samazinājās.
4. tabula
Imports no ĶTR (cenas)
2006
2007
2008
2009
IP
Vidējā cena par t (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeksēti
100
118
126
100
91
b) Mazākas cenas solīšana
(70)
Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības ražojuma kvalitātes uztverē tirgū, tirdzniecības līmeni un izmaksas pēc importēšanas.
(71)
Šis salīdzinājums atklāja, ka IP attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, - izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 21-32 % zemākas.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.1. Ievadpiezīmes
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem attiecībā uz pārdevumiem un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto Savienības ražotāju rādītājiem. Attiecībā uz rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem, ņemot vērā, ka izlase ietver tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos faktiskos kopsavilkuma datus nevarēja izpaust turpmākajās tabulās; tā vietā ir doti tikai rādītāji, lai attēlotu šo indikatoru tendences.
4.2. Ražošana
(73)
Savienības ražošanas apjomi 2006.-2008. gadā palielinājās, bet no 2008. gada līdz IP tie strauji samazinājās. Būtisko ražošanas apjoma samazinājumu izraisīja gan tirgus samazinājums, gan spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām.
5. tabula
Ražošana
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Ražošana (indeksēti)
100
107
121
84
66
4.3. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(74)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila. Tomēr ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs no 2006. gada līdz IP samazinājās par 35 %. IP ražošanas jaudas izmantojuma līmenis samazinājās līdz nedaudz vairāk nekā pusei no 2008. gada vērtības.
6. tabula
Ražošanas jauda
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Jauda (indeksēti)
100
98
101
102
101
Jaudas izmantojums (indeksēti)
100
109
120
82
65
4.4. Krājumi
(75)
Turpmākajā tabulā parādīts, ka noslēguma krājumi sākumā palielinājās līdz 2008. gadam, kad Savienības ražošanas apjoms bija sasniedzis maksimumu, bet tad tie sāka sarukt samazinātas ražošanas darbības dēļ.
7. tabula
Krājumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Krājumi (indeksēti)
100
124
168
138
118
4.5. Savienības pārdošanas apjoms (Savienības ražošanas nozare kopā)
(76)
Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās kopumā par 39 %, kamēr Ķīnas eksporta apjoms pieauga par 14 %, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu tendences Savienībā bija šādas:
8. tabula
Savienības pārdevumi (apjomi)
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Savienības pārdevumi (t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeksēti
100
110
96
76
61
4.6. Tirgus daļa (Savienības ražošanas nozare kopā)
(77)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2006.-2007. gadā samazinājās par 3,4 % un palika relatīvi stabila visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz nelielu pagaidu palielinājumu 2009. gadā. Kopumā Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, savukārt, kā parādīts iepriekš 3. tabulā, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.
9. tabula
Savienības tirgus daļa
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Tirgus daļa (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeksēti
100
95
95
98
94
4.7. Pārdošanas cenas
(78)
Attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām turpmākajā tabula atspoguļots, ka 2007. gadā Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, bet pēc tam ik gadu tās pakāpeniski samazināja līdz IP, sasniedzot cenu līmeni, kas ir zemāks par 2006. gada cenu līmeni. Pārdošanas cenu tendences un lielā nestabilitāte bija daļēji saistītas ar nopietnām izejvielu izmaksu svārstībām.
10. tabula
Savienības pārdevumi (vidējās cenas)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Vidējā cena par t (indeksēti)
100
135
126
100
92
4.8. Nodarbinātība
(79)
Nodarbinātības līmenis faktiski sekoja ražošanas apjomu tendencei (sk. turpmāk 5. tabulu), kas norāda, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot tās darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem, samazinot nostrādāto stundu skaitu, nevis personālu. Tāpēc turpmākajā tabulā atspoguļots nodarbinātības līmenis pilna laika ekvivalentos (FTE). Savienības ražotāju FTE nodarbinātība 2006.-2008. gadā samazinājās par 11 %, kam sekoja 19 % samazinājums no 2008. līdz IP. Kopumā attiecīgajā periodā FTE samazinājās par 8 %.
11. tabula
Nodarbinātība
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Nodarbinātība pilna laika ekvivalentos (indeksēti)
100
106
111
95
92
4.9. Ražīgums
(80)
Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares iepriekš minētajiem mēģinājumiem, Savienības ražotāju izlaide uz FTE būtiski samazinājās, kopuma par 29 %. Ievērojamā ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā, kad pieprasījums būtiski samazinājās, liedza Savienības ražošanas nozarei saglabāt ražīguma līmeņus.
12. tabula
Ražīgums
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Ražošanas apjoms uz FTE (indeksēti)
100
102
109
88
71
4.10. Darbaspēka izmaksas
(81)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu attīstību. Turpmākajā tabulā parādīts, ka vidējās ikgadējās darbaspēka izmaksas 2007.-2008. gadā nedaudz palielinājās, taču 2009. gada un IP tās samazinājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 2 %. Šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja iepriekš minētajā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.
13. tabula
Darbaspēka izmaksas
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Ikgadējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (indeksēti)
100
103
109
100
98
4.11. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)
(82)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdevumiem ES tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes starpību tendences attiecīgajā periodā bija šādas:
14. tabula
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Neto peļņa (indeksēti)
100
202
89
- 147
- 188
ROI (indeksēti)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Kā parādīts iepriekšējā tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza maksimumu 2007. gadā, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem, no kuriem varēja gūt labumu visi tirgus ražotāji. Sākot no 2007. gada vidējā rentabilitāte būtiski samazinājās, un peļņas vietā 2009. gada un IP nācās ciest ievērojamus zaudējumus.
(84)
Savukārt ienākuma no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei.
4.12. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(85)
Tendences neto naudas plūsmai no pamatdarbības bija šādas (ņemot vērā negatīvo vērtību 2006. gadā, īpaši šai tabulai 2007. gadu uzskatīja par atskaites gadu, lai parādītu naudas plūsmas tendences):
15. tabula
Naudas plūsma
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Naudas plūsma (indeksēti)
negatīva
100
685
175
53
(86)
Iepriekšējā tabulā parādīts, ka Savienības ražošanas nozares naudas plūsma sasniedza maksimumu 2008. gadā, un pēc tam līdz attiecīgā perioda beigām tā samazinājās, sasniedzot diezgan zemu līmeni IP.
4.13. Ieguldījumi
(87)
Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumos ir atspoguļotas šādi:
16. tabula
Ieguldījumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Neto ieguldījumi (indeksēti)
100
192
406
286
183
(88)
Iepriekšējā tabula liecina, ka Savienības ražotāji nolēma turpināt veikt ieguldījumus, neraugoties to uz iepriekš aprakstīto nestabilo finanšu stāvokli 2009. gadā un IP. Iepriekš minētajam ir šādi iemesli: i) šai nozarei parasti vajadzīgi noteikti vairāku gadu ieguldījumi, kuri bija jāveic, neraugoties uz tirgus situāciju, un ii) šajā nozarē bieži iekārtu atjauninājumi ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu augstvērtīgāku ražojumu lielāku ražošanas apjomu (konkurētspējas nodrošināšanai iepretim pārējiem ražotājiem).
4.14. Faktiskās dempinga starpības lielums
(89)
Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts iepriekš 57. apsvērumā, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku.
5. Secinājums par kaitējumu
(90)
Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši manāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri demonstrē negatīvu tendenci.
(91)
Vienlaikus ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu importa cenas IP bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 32 % (sk. iepriekš 71. apsvērumu).
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(93)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām ietekme
(94)
No 2006. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 14 % (tirgū, kas samazinājās par 35 %), kā rezultātā tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās par 76 %, tas ir, no 10,5 % līdz 18,4 %.
(95)
Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm gandrīz visos Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājos. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas samazinājās par 8 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemo cenu dempinga imports Savienības tirgū. Būtiski mazāku cenu solīšana neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja negatīvu rentabilitātes līmeni IP.
(96)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešajām valstīm
(97)
Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešajām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 4,3 % - no 26,8 % līdz 22,5 %.
(98)
Japāna un Ukraina bija nākamās lielākās importa izcelsmes valstis IP. Gan Japānas, gan Ukrainas tirgus daļa bija 5,2 %. Indijas tirgus daļa bija 3 %, bet ASV importa tirgus IP daļa bija 2,7 %. Turpmākajā tabulā norādītas importa apjoma tendences, cenas un tirgus daļas četrām lielākajām importa izcelsmes valstīm pēc ĶTR, un atlikušo trešo valstu importam, balstoties uz Eurostat datiem. Kā jau minēts iepriekš 64. apsvērumā, Eurostat dati par Japānas importu bija jāpielāgo, lai novērstu izkropļojumus, kas izrietēja no darījumu nepareizas ziņošanas.
17. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2006
2007
2008
2009
IP
Japāna
Apjoms (t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Tirgus daļa (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Vid. cena (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraina
Apjoms (t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Tirgus daļa (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Vid. cena (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indija
Apjoms (t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Tirgus daļa (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Vid. cena (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
ASV
Apjoms (t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Tirgus daļa (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Vid. cena (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Citas valstis
Apjoms (t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Tirgus daļa (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Vid. cena (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR
Apjoms (t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Tirgus daļa (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Vid. cena (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Japāna nedaudz palielināja savu tirgus daļu par 0,8 % no 4,4 % līdz 5,2 %. Tomēr Japānas importa cenas ir daudz salīdzināmākas ar Savienības cenām, nekā ĶTR importa cenas. Daudz svarīgāks ir apstāklis, ka Japānas importa cenas IP bija daudz lielākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(100)
ASV importa cenas attiecīgajā periodā (izņemot 2007. gadu) bija daudz lielākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecībā uz Ukrainas un Indijas importu, lai gan šo valstu vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā Savienības cenas, abas valstis saglabāja relatīvi stabilu tirgus daļu: Ukrainas tirgus daļa samazinājās no 5,9 % līdz 5,2 %, bet Indijas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 2,8 % līdz 3 %.
(101)
Noslēgumam jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā visu trešo valstu importa tirgus daļa, izņemot ĶTR, samazinājās par 4,3 % (no 26,8 līdz 22,5 %). Kopumā importa vidējā cena no visām trešajām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā palielinājās par 34 % (no EUR 5 586 līdz EUR 7 484 par t), kas krasi atšķiras no Ķīnas importa cenu samazinājuma par 9 %, kuras jau iepriekš bija ļoti zemas, un no Savienības vidējo pārdošanas cenu samazinājuma par 8 %.
(102)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no trešajām valstīm, izņemot ĶTR, nav veicinājis kaitējumu, ko IP cietusi Savienības ražošanas nozare.
3.2. Tirgus svārstību un ekonomikas krīzes ietekme
(103)
Kamēr 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā nerūsējoša tērauda cauruļu tirgus stabilu uzplaukumu, galu galā finanšu un ekonomikas krīzei ir bijusi liela ietekme uz šo nozari. Ekonomikas lejupslīde sākās 2008. gada pēdējā ceturksnī, turpinājās visu 2009. gadu līdz pat 2010. gada pirmajai pusei, tas ir, visā IP. Tas viss ir atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, pēc tam samazinājās ik gadu (sk. iepriekš 1. tabulu).
(104)
Bez šaubām iepriekš minētais patēriņa samazinājums, ko sekmēja ekonomikas lejupslīde, arī ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr jāpiezīmē, ka šo negatīvo ietekmi nopietni pastiprināja imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru pārdeva par ievērojami mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan ekonomikas lejupslīdi var uzskatīt par faktoru, kas sekmējis kaitējumu IP, tas nekādā veidā nemazina ĶTR zemo cenu dempinga importa kaitīgo ietekmi uz Savienības tirgu. Ja šāda negodīga konkurence no ĶTR nepastāvētu, ieskaitot apjomu un cenu spiedienu, ko tā radīja uz Savienības ražotājiem, tiem būtu iespēja saglabāt savu pārdošanas cenu līmeni un rentabilitāti relatīvi pieņemamā līmenī, arī pie sarūkoša pieprasījuma.
(105)
Faktiski tāda ĶTR importa par dempinga cenām ietekmi, kas IP tika pārdots par daudz zemākām cenām nekā Savienības pārdošanas cenas, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā, kad zemāks patēriņš jebkurā gadījumā izdara spiedienu uz pārdošanas apjomiem un cenām.
(106)
Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo faktoru cēloņsakarības pārtraukšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR.
3.3. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(107)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu rezultātiem eksports samazinājās mazāk nekā iekšzemes pārdevumi, neatkarīgi no tā, vai tiek pārbaudīti visi Savienības ražotāji, vai tikai atlasītie ražotāji. Attiecība uz eksporta pārdevumu apjoma tendencēm attiecīgajā periodā saistība ar Savienības ražošanas nozari varētu iezīmēt šādu tendenci:
18. tabula
Savienības ražošanas nozare - eksporta pārdevumi (t) nesaistītiem klientiem
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Indeksēti
100
99
108
88
64
(108)
Jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi samazinājās lēnāk, nekā pārdevumi Savienības tirgū. Tas varētu nozīmēt, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir īpaši nozīmīgs Savienības tirgū. Ņemot vērā šo sakarību un eksporta lielo daļu Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjomā (pastāvīgi 39-50 % attiecīgajā periodā), Savienības ražotāju konkurētnespēju var droši noraidīt.
3.4. ĶTR importa par dempinga cenām konkurētspēja un Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas
(109)
Sakausējumu cenu lielā nestabilitāte un vispārējās tendences tirgus pieprasījumā izraisīja ievērojamas svārstības svarīgāko izejvielu cenās izstrādājuma ražošanai, uz ko attiecas izmeklēšana. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:
19. tabula
Savienības ražošanas nozare - ražošanas izmaksas (EUR par t)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
2009
IP
Indeksēti
100
120
119
124
118
(110)
Kā norādīts iepriekš 78. apsvērumā, ĶTR svarīgāko izejvielu tirgus ir ļoti izkropļots. Ņemot vērā šos izkropļojumus, ĶTR ražotājiem eksportētājiem acīmredzami ir iespēja veikt attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus uz Savienības tirgu, veidojot cenas, kas ir mazāk atkarīgas no izejvielu cenām, un pārdot attiecīgo produktu lētāk par Savienības tirgū valdošajām cenām. Citiem vārdiem sakot, izkropļojumu dēļ Ķīnas izejvielu tirgū, ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu ražotājiem salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari ir negodīga konkurences priekšrocība. Šie izkropļojumi visticamāk sekmējuši, ka Ķīnas ražotāji saglabājuši ĶTR dempinga importa zemāku cenu līmeni.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(111)
Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šā spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem 2007. un 2008. gadā, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīzē būtiski samazinājās pieprasījuma līmenis.
(112)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no trešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas eksporta rādītāji un citi faktori, ieskaitot faktorus, kas saistīti ar izkropļojumiem ĶTR izejvielu tirgū, visticamāk nav faktori, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas IP nodarīts Savienības ražošanas nozarei.
(113)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(114)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt Komisijai skaidri secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.
(115)
Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Divi importētāji un viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(116)
Viens Savienības ražotājs iebilda pret antidempinga pasākumu ieviešanu, jo uzņēmums daļēji iegādājas neapstrādātus neapstrādātas nerūsējoša tērauda dobas sagataves no ĶTR, lai tās turpmāk pārstrādātu gatavās caurulēs. Tomēr ražotājs izgatavot mazāk nekā 2 % Savienības produkcijas.
(117)
Jāatgādina, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdevumu rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti.
(118)
Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās tiks novērsta un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.
(119)
No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Tas acīmredzami novestu pie turpmākiem samazinājumiem ražošanā un rūpnīcu slēgšanas Savienība, kas izraisītu būtisku nodarbinātības samazinājumu.
(120)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā
(121)
Kā minēts iepriekš, atlasi neveica attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem, un tikai divi nesaistītie importētāji pilnībā sadarbojās izmeklēšanas gaitā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai neliela daļa šo divu importētāju apgrozījuma bija saistīta ar ĶTR attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu.
(122)
Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja relatīvi mazu daļu no visa ĶTR importa IP (daudz mazāk par 10 %). Ņemot vērā lielās maržas, ko guva importētāji, IP veicot attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu, var pieņemt, ka antidempinga nodokļu ieviešanas dēļ to rentabilitātes līmenis samazināsies. Tomēr neviens no importētājiem nesniedza argumentus, saskaņā ar kuriem antidempinga maksājumu ieviešana būtu pret to interesēm. Turklāt, tā kā abi uzņēmumi veic tādu nerūsējoša tērauda cauruļu tālākpārdošanu, kuru izcelsme nav ĶTR (ieskaitot Savienības izcelsmes caurules), tie var arī novirzīt iepirkumus uz piegādātājiem, kas nav ĶTR piegādātāji un uz kuriem neattiecas maksājumi.
(123)
Neviens cits importētājs nesadarbojās, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotas piezīmes. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.
3. Lietotāju intereses
(124)
Nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, uz kurām attiecas šī procedūra, ir daudz pielietojumu (sk. iepriekš 17. apsvērumu). Neraugoties uz to, sadarbojās tikai viens lietotājs, kas izmanto nerūsējošā tērauda caurules gaisa dzesētāju un gaisa dzesināšanas kondensatoru ražošanai, un IP tas importēja mazāk nekā 1 % no kopējā ĶTR importa. Tomēr provizoriski var secināt, ka ļoti ierobežota lietotāju sadarbība nozīmē to, ka kopumā ietekme uz lietotāju nozaru rentabilitāti un finanšu stāvokli būs visai maza.
(125)
No šā lietotāja atbildēm uz anketas jautājumiem var secināt, ka uzņēmumu būtiski neietekmēs antidempinga pasākumi, arī tā nodaļu, kura izmanto nerūsējoša tērauda caurules. Salīdzinot attiecīgā ražojuma importa vērtību ar tās nodaļas apgrozījumu, kura izmanto importētās preces, ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu.
(126)
Tomēr, ņemot vērā šā lietotāja datus, nevar izslēgt, ka dažus lietotājuzņēmumus, kuri izmanto daudz lielākus nerūsējuša tērauda cauruļu daudzumus, ko importē no ĶTR, varētu negatīvi ietekmēt antidempinga pasākumi.
(127)
No informācijas, ko iesniedzis vienīgais lietotājs, kas sadarbojas, nav iespējams aplēst visas lietotāju nozares kopējo nodarbinātu Savienībā, ņemot vērā ierobežotu pārstāvību un lietojumu plašo klāstu.
(128)
Turklāt jāatzīmē, ka pasākumu līmenis visticamāk neliegs ĶTR uzņēmumiem turpināt piegādes Savienības tirgū (lai gan par lielākām cenām, kas nerada kaitējumu). Turklāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves ražošanas jauda un alternatīvie importa avoti no dažādām trešajām valstīm norāda, ka piegādes drošības riski, kas attiecas uz nerūsējoša tērauda caurulēm, Savienības tirgū nepastāv.
(129)
Turklāt, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pēdējā laika grūtībām, tā joprojām ir lielākais piegādātājs Savienības lietotāju nozarei. Ja neieviestu pasākumus un ja Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis turpmāk pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares pastāvēšana būtu apdraudēta, kas arī lietotājiem Savienībā radītu piegādes riskus.
(130)
Kopumā, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi ir Savienības interesēs.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(131)
Var secināt, ka pasākumu ieviešana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdevumu apjomus, pārdevumu cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.
(132)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(133)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(134)
Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka pietiekamā līmenī, lai novērstu dempingu, bet nepārsniedzot kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tiek uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t.i., bez importa par dempinga cenām.
(135)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12 % apmērā. Tomēr līdzšinējie pierādījumi neliecina, ka šo rentabilitāti varētu panākt parastos tirgus apstākļos. Pat izņēmuma apstākļos 2007. gadā Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt tādu rentabilitātes līmeni. Balstoties uz izmeklēšanā savāktajiem datiem, provizoriski tiek secināts, ka 5 % peļņa ir atbilstoša, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.
(136)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.
(137)
Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.
Uzņēmums/uzņēmumi
Kaitējuma novēršanas līmenis
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
56,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
71,5 %
2. Pagaidu pasākumi
(138)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējuma novēršanas līmeni saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir kaitējuma starpība.
(139)
Ņemot vēra augsto Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, visu pārējo uzņēmumu likmi nosaka saskaņā ar atlasīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, augstāko likmi. Uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir uzskaitīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.
Uzņēmums/uzņēmumi
Pagaidu maksājums
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
56,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
71,5 %
(140)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami „visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(141)
Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (8), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(142)
Lai pienācīgi īstenotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(143)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 (TARIC kodi 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 un 7304900091) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums/uzņēmumi
Pagaidu maksājums
TARIC papildkods
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
56,6 %
B121
Visi pārējie uzņēmumi
71,5 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 27. jūnijā