РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1174/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 ноември 2011 година
относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 6 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Подобрената рамка за икономическо управление следва да разчита на няколко взаимосвързани и съгласувани политики за устойчив растеж и заетост, по-специално Стратегията на Съюза за растеж и работни места, която отделя особено внимание на развитието и укрепването на вътрешния пазар, насърчаването на международната търговия и конкурентоспособност, Европейски семестър за засилена координация на икономическите и бюджетните политики, ефективна рамка за предотвратяване и коригиране на прекомерни бюджетни дефицити (Пактът за стабилност и растеж (ПСР), стабилна рамка за предотвратяване и коригиране на макроикономически дисбаланси, минимални изисквания за националните бюджетни рамки и засилено регулиране и надзор на финансовия пазар, включително макропруденциален надзор от Европейския съвет за системен риск (ЕССР).
(2)
Надеждните статистически данни са в основата на наблюдението на макроикономическите дисбаланси. За да се гарантира надеждна и независима статистика, държавите-членки следва да гарантират професионалната независимост на националните статистически органи, като в това отношение трябва да е налице съответствие с Кодекса на европейската статистическа практика съгласно Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно Европейската статистика (4). Освен това, наличието на надеждни фискални данни също е от значение за наблюдението на макроикономическите дисбаланси. Това изискване следва да се гарантира от правилата, посочени в тази връзка в Регламент (ЕС) № 1173/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. за ефективното прилагане на бюджетно наблюдение в еврозоната (5), и по-специално в член 8 от него.
(3)
Координацията на икономическите политики на държавите-членки в рамките на Съюза следва да се развива в контекста на общите насоки за икономическите политики и насоките за заетост, както е предвидено в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и следва да се основава на спазването на водещите принципи за ценова стабилност, стабилни и устойчиви публични финанси и парични условия и устойчив платежен баланс.
(4)
Опитът, натрупан по време на първото десетилетие от функционирането на икономическия и паричен съюз и направените грешки, показват необходимостта от подобряване на икономическото управление в Съюза, което следва да бъде изградено на основата на по-силна национална ангажираност по отношение на общоприети правила и политики и на по-стабилна рамка на равнището на Съюза за наблюдение на националните икономически политики.
(5)
Постигането и поддържането на динамичен вътрешен пазар следва да се счита като елемент на правилното и безпрепятствено функциониране на икономическия и паричен съюз.
(6)
По-специално наблюдението на икономическите политики на държавите-членки следва да се разшири отвъд бюджетното наблюдение и да включи по-подробна и формализирана рамка, за да се предотвратяват прекомерните макроикономически дисбаланси и да се помага на засегнатите държави-членки да създадат планове за корективни действия преди затвърждаването на различията и преди икономическото и финансово развитие трайно да се насочи в изключително неблагоприятна посока. Това разширяване на наблюдението на икономическите политики следва да се осъществява успоредно със задълбочаване на бюджетното наблюдение.
(7)
За да се подпомогне коригирането на тези прекомерни макроикономически дисбаланси е необходимо да се създаде подробна процедура в законодателството.
(8)
Целесъобразно е процедурата за многостранното наблюдение, посочена в член 121, параграфи 3 и 4 от ДФЕС, да бъде допълнена с конкретни правила за откриване на наличието на макроикономически дисбаланси, както и за предотвратяване и коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в рамките на Съюза. От първостепенно значение е процедурата да бъде включена в годишния цикъл на многостранно наблюдение.
(9)
Засилването на икономическото управление следва да включва по-тясно и по-навременно участие на Европейския парламент и на националните парламенти. Като отчита, че в рамката на този диалог партньорите на Европейския парламент са съответните институции на Съюза и техните представители, компетентната комисия на Европейския парламент може да предлага на държавата-членка, адресат на решение на Съвета за налагане на лихвоносен депозит или годишна глоба, в съответствие с настоящия регламент, възможността да вземе участие в обмяна на мнения. Участието на държавата-членка в такава размяна на мнения е доброволно.
(10)
Комисията следва да има по-значима роля в процедурата за засилено наблюдение по отношение на специфични за всяка държава-членка оценки, мониторинг, мисии на място, препоръки и предупреждения.
(11)
Прилагането на Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (6) следва да бъде засилено чрез въвеждането на лихвоносни депозити при неспазване на препоръката за предприемане на корективни действия. Такива депозити следва да се превърнат в годишна глоба в случай на продължаващо неспазване на препоръката за преодоляване на прекомерните макроикономически дисбаланси в рамките на същата процедура за дисбаланси. Тези принудителни мерки следва да бъдат приложими за държавите-членки, чиято парична единица е еврото.
(12)
В случай на неизпълнение на препоръките на Съвета следва да се налага лихвоносен депозит или глоба, докато Съветът установи, че държавата-членка е предприела корективни действия за изпълнение на препоръките.
(13)
Освен това при повтарящо се неизпълнение от страна на държавата-членка на изискването за изготвяне на план за корективни действия в отговор на препоръка на Съвета по правило също следва да се налага годишна глоба, която остава в сила, докато Съветът установи, че държавата-членка е представила план за корективни действия, който е съобразен в достатъчна степен с препоръката.
(14)
За да се осигури равноправно третиране на държавите-членки, лихвоносният депозит и глобата следва да бъдат еднакви за всички държави-членки, чиято парична единица е еврото - в размер на 0,1 % от брутния вътрешен продукт (БВП) на съответната държава-членка за предходната година.
(15)
Комисията следва да може да препоръча намаляване на размера на санкцията или нейната отмяна поради изключителни икономически обстоятелства.
(16)
Процедурата за налагането на санкции на държавите-членки, които не вземат ефективни мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси, следва да бъде тълкувана по такъв начин, че налагането на санкции на съответните държави-членки да бъде правило, а не изключение.
(17)
Средствата от глобите, посочени в настоящия регламент, следва да съставляват други приходи по смисъла на член 311 от ДФЕС и следва да се влагат в механизмите за стабилност, които целят предоставяне на финансова помощ и са създадени от държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се гарантира стабилността на еврозоната като цяло.
(18)
Правомощието да приема индивидуални решения за налагането на санкции съгласно настоящия регламент следва да бъде предоставено на Съвета. Като част от извършваната от Съвета координация на икономическите политики на държавите-членки съгласно член 121, параграф 1 от ДФЕС, тези индивидуални решения представляват естествено продължение на мерките, приемани от Съвета съгласно член 121 от ДФЕС и Регламент (ЕС) № 1176/2011.
(19)
Тъй като настоящият регламент съдържа общи правила за ефективното приложение на Регламент (ЕС) № 1176/2011, той следва да бъде приет в съответствие с обикновената законодателна процедура, посочена в член 121, параграф 6 от ДФЕС.
(20)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно ефективното прилагане на мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, поради тесните търговски и финансови взаимовръзки между тях и поради разпространението на ефектите от националните икономически политики върху еврозоната и Съюза като цяло и поради това може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки съгласно принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, установен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се създава система от санкции за ефективно коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната.
2. Настоящият регламент се прилага спрямо държавите-членки, чиято парична единица е еврото.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011.
Освен това се прилага и следното определение:
„изключителни икономически обстоятелства“ означава обстоятелствата, при които се счита, че бюджетният дефицит превишава по изключение референтната стойност по смисъла на член 126, параграф 2, буква а), второ тире от ДФЕС и съгласно Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 година за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (7).
Член 3
Санкции
1. По препоръка на Комисията Съветът налага със свое решение учредяването на лихвоносен депозит, в случаите е прието решение на Съвета за установяване наличието на неспазване в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, в което Съветът заключава, че съответната държава-членка не е предприела корективни действия, препоръчани от Съвета.
2. Налага се годишна глоба с решение на Съвета, по препоръка на Комисията, в случаите, когато:
а)
са били приети две последователни препоръки на Съвета в рамките на същата процедура при дисбаланс в съответствие с член 8, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1176/2011 и Съветът счита, че държавата-членка е представила план с недостатъчни корективни действия, или
б)
са били приети две последователни решения на Съвета в рамките на същата процедура при дисбаланс, с които се обявява неспазването в съответствие с член 10, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. В този случай годишната глоба се налага посредством превръщане на лихвоносния депозит в годишна глоба.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се считат за приети от Съвета, освен ако той приеме решение с квалифицирано мнозинство да отхвърли препоръката в срок от десет дни след приемането ѝ от Комисията. Съветът може да реши с квалифицирано мнозинство да измени препоръката.
4. Препоръката на Комисията за решение на Съвета се отправя в рамките на 20 дни, след като бъдат изпълнени условията по параграфи 1 и 2.
5. Лихвоносният депозит или годишната глоба, препоръчани от Комисията, са в размер на 0,1 % от БВП на съответната държава-членка за предходната година.
6. Чрез дерогация от параграф 5, Комисията може, поради наличието на изключителни икономически обстоятелства или въз основа на мотивирано искане от съответната държава-членка, изпратено до Комисията в срок от 10 дни след като бъдат изпълнени условията по параграфи 1 и 2, да предложи лихвоносният депозит или глобата да бъдат намалени или отменени.
7. Ако дадена държава-членка е учредила лихвоносен депозит или е платила годишна глоба за определена календарна година и впоследствие, съгласно член 10, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, Съветът заключи, че държавата-членка е предприела препоръчаните корективни действия в течение на съответната година, платената като депозит сума за съответната година заедно с начислената лихва или платената като глоба сума за съответната година се връща на държавата-членка пропорционално на изминалото време.
Член 4
Разпределение на средствата от глоби
Средствата от глобите, посочени в член 3 от настоящия регламент, съставляват други приходи по смисъла на член 311 от ДФЕС и се влагат в Европейския инструмент за финансова стабилност. Когато държавите-членки, чиято парична единица е еврото, създадат друг механизъм за стабилност за предоставяне на финансова помощ с цел гарантиране на стабилността на еврозоната като цяло, средствата от глобите се насочат към този механизъм.
Член 5
Гласуване в Съвета
1. При приемането на мерките по член 3 гласуват само членовете на Съвета, представляващи държавите-членки, чиято парична единица е еврото, а Съветът взема решение, без да се взема предвид гласът на този член, който представлява засегнатата държава-членка.
2. Квалифицираното мнозинство от членовете на Съвета, посочени в параграф 1, се определя в съответствие с член 238, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
Член 6
Икономически диалог
За да се засили диалогът между институциите на Съюза, по-специално Европейския парламент, Съвета и Комисията, както и за да се гарантира по-голяма прозрачност и отчетност, компетентната комисия на Европейския парламент може да покани председателя на Съвета, Комисията и по целесъобразност председателя на Европейския съвет или председателя на Еврогрупата да се явят пред комисията, с цел да се обсъдят решенията, взети съгласно член 3.
Компетентната комисия на Европейския парламент може да предостави възможността на засегнатата от такива решения държава-членка да участва в размяната на мнения.
Член 7
Преглед
1. До 14 декември 2014 г. и след това на всеки пет години Комисията публикува доклад относно прилагането на настоящия регламент.
В този доклад се оценява, наред с другото:
а)
ефективността на настоящия регламент;
б)
напредъкът при осигуряването на по-тясна координация на икономическите политики и устойчивата конвергенция на икономическите показатели на държавите-членки в съответствие с ДФЕС.
2. По целесъобразност докладът се придружава от предложение за изменение на настоящия регламент.
3. Комисията изпраща доклада и всички придружителни предложения на Европейския парламент и на Съвета.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Страсбург на 16 ноември 2011 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1174/2011
(2011. gada 16. novembris)
par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu saistībā ar 121. panta 6. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Uzlabotās ekonomikas pārvaldības sistēmas pamatā vajadzētu būt vairākām savstarpēji saistītām un saskaņotām ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības politikas nostādnēm, jo īpaši Savienības izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai, īpašu uzmanību pievēršot iekšējā tirgus attīstībai un nostiprināšanai, starptautiskās tirdzniecības un konkurētspējas veicināšanai, Eiropas pusgadam ekonomikas un budžeta politikas pastiprinātai koordinācijai, efektīvai sistēmai pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai - (Stabilitātes un izaugsmes paktam (SIP)), stabilai sistēmai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai un koriģēšanai, prasību minimumam attiecībā uz dalībvalstu budžeta sistēmām un stingrākam finanšu tirgus regulējumam un uzraudzībai, ietverot makrouzraudzību, ko veic Eiropas Sistēmisko risku kolēģija.
(2)
Makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzības pamatā ir ticami statistikas dati. Lai statistikas nozare būtu droša un neatkarīga, dalībvalstīm vajadzētu panākt valsts statistikas iestāžu profesionālo neatkarību, kas ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (4). Turklāt makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzība ir arī atkarīga no drošu fiskālo datu pieejamības. Šo prasību vajadzētu nodrošināt, ieviešot attiecīgas normas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 (2011. gada 16. novembris) par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (5), jo īpaši ar tās 8. pantu.
(3)
Kā paredzēts Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšana Savienībā būtu jāattīsta ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu un nodarbinātības pamatnostādņu kontekstā un, ievērojot tādus pamatprincipus kā stabilas cenas, saprātīga un ilgtspējīga valsts finanšu un monetārā sistēma un noturīga maksājumu bilance.
(4)
Ekonomikas un monetārās savienības pirmajā desmitgadē gūtā pieredze un pieļautās kļūdas liecina par nepieciešamību Savienībā uzlabot ekonomikas pārvaldību, kurai būtu jābalstās uz dalībvalstu lielāku atbildību par kopīgi pieņemtiem noteikumiem un politikas nostādnēm un stingrāku Savienības līmeņa uzraudzības sistēmu valstu ekonomikas politikas jomā.
(5)
Dinamiska iekšējā tirgus izveide un saglabāšana būtu jāuzskata par elementu, kas ļauj pareizi un netraucēti darboties ekonomikas un monetārajai savienībai.
(6)
Jo īpaši būtu jāpastiprina dalībvalstu ekonomikas politikas uzraudzība papildus budžeta uzraudzībai, lai ietvertu sīkāk izstrādātu un oficiālāku sistēmu pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanai un palīdzētu tās skartajām dalībvalstīm izstrādāt korektīvo pasākumu plānus, pirms šīs atšķirības nostiprinās un pirms ieilgst pārāk nelabvēlīgi procesi ekonomikas un finanšu jomā. Šādai ekonomikas politikas uzraudzības paplašināšanai būtu jānoris vienlaikus ar fiskālās uzraudzības padziļināšanu.
(7)
Lai palīdzētu novērst šādu pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību, tiesību aktos ir jānosaka sīki izstrādāta procedūra.
(8)
LESD 121. panta 3. un 4. punktā minēto daudzpusējo uzraudzības procedūru ir lietderīgi papildināt ar īpašiem noteikumiem, kas jāievēro, atklājot makroekonomisko nelīdzsvarotību, kā arī novēršot un koriģējot pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību Savienībā. Šo procedūru svarīgi iestrādāt ikgadējā daudzpusējās uzraudzības ciklā.
(9)
Nostiprinot ekonomikas pārvaldību, vienlaikus būtu jāpanāk Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu ciešāka un agrīnāka iesaistīšana. Atzīstot, ka dialogā Eiropas Parlamenta partneri ir attiecīgās Savienības iestādes un to pārstāvji, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var piedāvāt iespēju piedalīties viedokļu apmaiņā dalībvalstij, uz kuru attiecas Padomes lēmums, ar ko uzliek procentus nesošu depozītu vai piemēro ikgadēju sodanaudu saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstu piedalīšanās šādā viedokļu apmaiņā ir brīvprātīga.
(10)
Komisijai būtu jāpiešķir spēcīgāka loma pastiprinātas uzraudzības procedūrā attiecībā uz katras dalībvalsts konkrētu izvērtējumu, uzraudzību, apmeklējumiem uz vietas, ieteikumiem un brīdinājumiem.
(11)
Būtu jānostiprina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (6) izpilde, nosakot procentus nesošus depozītus, ja dalībvalsts nepilda ieteikumu veikt korektīvus pasākumus. Šādus depozītus būtu jāpārveido par ikgadēju sodanaudu, ja dalībvalsts atkārtoti neievēro ieteikumu novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību saistībā ar to pašu nelīdzsvarotības novēršanas procedūru. Šos izpildes pasākumus būtu jāpiemēro dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.
(12)
Ja dalībvalsts nepilda Padomes ieteikumus, tai būtu jānosaka procentus nesošs depozīts vai jāpiemēro sodanauda, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir veikusi korektīvus pasākumus, lai izpildītu tās ieteikumus.
(13)
Turklāt, ja dalībvalsts atkārtoti nesagatavo korektīvo pasākumu plānu, lai izpildītu Padomes ieteikumu, tai arī noteikti būtu jāpiemēro ikgadējo sodanaudu, līdz Padome konstatē, ka dalībvalsts ir iesniegusi korektīvo pasākumu plānu, kurā pienācīgi ņemts vērā tās ieteikums.
(14)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, procentus nesošam depozītam un sodanaudai vajadzētu būt vienādiem visām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un tiem vajadzētu būt vienādiem ar 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts iekšzemes kopprodukta (IKP) iepriekšējā gadā.
(15)
Komisijai vajadzētu būt iespējai ieteikt sankcijas apmēra samazinājumu vai tās atcelšanu, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskiem apstākļiem.
(16)
Procedūra sankciju piemērošanai dalībvalstīm, kuras neveic efektīvus pasākumus pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai, būtu interpretējama kā tāda, kas paredz, ka sankciju piemērošana minētajām dalībvalstīm ir pamatprincips, nevis izņēmums.
(17)
Sodanaudas, kas minētas šajā regulā, būtu jāuzskata par citiem ieņēmumiem, kā minēts LESD 311. pantā, un tos būtu jāpiešķir stabilitātes mehānismiem, kas paredzēti finansiālas palīdzības sniegšanai un ko izveidojušas dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, lai nodrošinātu visas eurozonas stabilitāti.
(18)
Padomi būtu jāpilnvaro pieņemt atsevišķus lēmumus par šajā regulā noteikto sankciju piemērošanu. Kā daļa no dalībvalstu ekonomikas politikas koordinēšanas, ko īsteno Padome, kā paredzēts LESD 121. panta 1. punktā, minētie atsevišķie lēmumi ir pašsaprotams turpinājums Padomes pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. pantu un Regulu (ES) Nr. 1176/2011.
(19)
Tā kā šajā regulā ietverti vispārēji noteikumi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 izpildes nodrošināšanai, tā būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas minēta LESD 121. panta 6. punktā.
(20)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, efektīvu pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanu eurozonā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo starp dalībvalstīm pastāv cieši savstarpēji tirdznieciski un finansiāli sakari un valstu ekonomikas politika ietekmē Savienību un eurozonu kopumā, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu nosaka sankciju sistēmu, lai varētu efektīvi koriģēt pārmērīgu makroekonomisko nelīdzsvarotību eurozonā.
2. Šo regulu piemēro dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1176/2011 2. pantā izklāstītās definīcijas.
Papildus piemēro šādu definīciju:
“ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kuros valsts budžeta deficīta pārsniegumu pār atsauces vērtību uzskata par ārkārtēju LESD 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē un kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (7).
3. pants
Sankcijas
1. Padome piemēro procentus nesoša depozītu, lemjot pēc Komisijas ieteikuma, ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu ir pieņemts Padomes lēmums, ar kuru konstatē neizpildi un ja Padome secina, ka attiecīgā dalībvalsts nav veikusi korektīvos pasākumus pēc Padomes ieteikuma saņemšanas.
2. Padome piemēro ikgadēju sodanaudu, lemjot pēc Komisijas ieteikuma, ja:
a)
vienā un tai pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā Padome ir pieņēmusi divus secīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 8. panta 3. punktu un tā uzskata, ka dalībvalsts ir iesniegusi nepietiekamu korektīvo pasākumu plānu; vai
b)
vienā un tai pašā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā ir pieņemti divi secīgi Padomes lēmumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 4. punktu, konstatējot neizpildi. Šajā gadījumā ikgadējo sodanaudu piemēro, pārveidojot procentus nesošo depozītu ikgadējā sodanaudā.
3. Uzskata, ka Padome 1. un 2. punktā minēto lēmumu ir pieņēmusi, ja vien tā, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, nenoraida ieteikumu desmit dienu laikā, kopš Komisija to pieņēmusi. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, var ieteikumu grozīt.
4. Komisijas ieteikumu Padomes lēmumam izdod 20 dienu laikā no brīža, kad ir izpildīti 1. un 2. punktā minētie nosacījumi.
5. Procentus nesošs depozīts vai ikgadējā sodanauda, kurus ieteikusi Komisija, ir 0,1 % no attiecīgās dalībvalsts IKP iepriekšējā gadā.
6. Atkāpjoties no 5. punkta, Komisija, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc pamatota lūguma, ko attiecīgā dalībvalsts tai iesniegusi 10 dienu laikā pēc tam, kad ir izpildīti 1. un 2. punktā minētie nosacījumi, var ieteikt samazināt vai atcelt procentus nesošu depozītu vai ikgadējo sodanaudu.
7. Ja dalībvalsts ir veikusi procentus nesošu depozītu vai samaksājusi ikgadējo sodanaudu par attiecīgo kalendāro gadu un Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 10. panta 1. punktu secina, ka dalībvalsts attiecīgajā gadā ir veikusi ieteiktos korektīvos pasākumus, par minēto gadu iemaksāto depozītu kopā ar uzkrātajiem procentiem vai sodanaudu, kas samaksāta par minēto gadu, dalībvalstij atmaksā pro rata temporis.
4. pants
Sodanaudu sadale
Šīs regulas 3. pantā minētās sodanaudas ir LESD 311. pantā minētie citi ieņēmumi, un tos piešķir Eiropas finanšu stabilitātes instrumentam. Kad dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, izveido citu stabilitātes mehānismu finansiālās palīdzības sniegšanai, lai nodrošinātu visas eurozonas stabilitāti, šīs sodanaudas piešķir minētajam mehānismam.
5. pants
Balsošana Padomē
1. Par 3. pantā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome lemj, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.
2. Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu, kas minēts 1. punktā, nosaka saskaņā ar LESD 238. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
6. pants
Dialogs par ekonomikas jautājumiem
Lai sekmētu dialogu starp Savienības iestādēm, jo īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, un lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var uzaicināt Padomes priekšsēdētāju, Komisiju un attiecīgā gadījumā Eiropadomes priekšsēdētāju vai Eurogrupas priekšsēdētāju piedalīties komitejas sanāksmēs, lai apspriestu lēmumus, kurus pieņem saskaņā ar 3. pantu.
Eiropas Parlamenta kompetentā komiteja var dot iespēju viedokļu apmaiņā piedalīties dalībvalstij, uz kuru attiecas šādi lēmumi.
7. pants
Pārskatīšana
1. Līdz 2014. gada 14. decembrim un turpmāk reizi piecos gados Komisija publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.
Minētajā ziņojumā inter alia sniedz izvērtējumu par:
a)
šīs regulas efektivitāti;
b)
progresu dalībvalstu ekonomikas politikas ciešākas koordinēšanas un dalībvalstu ekonomiskās darbības ilgtspējīgas konverģences nodrošināšanā saskaņā ar LESD.
2. Attiecīgā gadījumā minētajam ziņojumam pievieno priekšlikumu par šīs regulas grozīšanu.
3. Ziņojumu un tam pievienotos priekšlikumus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Strasbūrā, 2011. gada 16. novembrī