РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 642/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури
(кодифициран текст)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 143 във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане (мита за внос в сектора за зърнени култури) на Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета (2) е бил неколкократно и съществено изменян (3). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
Член 135 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, когато се внасят продуктите, посочени в член 1 от него, да се прилагат ставките на вносните мита от Общата митническа тарифа. Въпреки това за продуктите, посочени член 136, параграф 1 от същия регламент, вносното мито е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 % и намалена с вносната цена CIF, приложима към пратката.
(3)
За целите на класирането на внесените продукти, продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, в някои случаи се класират в няколко стандартни качества. По тази причина използваните стандартни качества следва да бъдат определени, като се използват обективни критерии за класиране, а също така следва да бъдат зададени и допустимите отклонения, за да може продуктите, които се внасят, да бъдат класирани в най-подходящото качество. От възможните обективни критерии за класиране на обикновената пшеница според качеството, най-използваните в търговията и тези, при които може да се извършва най-ефективен контрол, са белтъчното съдържание, специфичното тегло и съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz). За твърдата пшеница тези критерии са специфичното тегло, съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz) и съдържанието на стъкловидни зърна. От тук следва, че внесените стоки следва да бъдат подложени на анализ за определяне на тези параметри за всяка внесена партида. Въпреки това, когато Съюзът е установил официална процедура за признаване на сертификатите за качество, издадени от орган на страната на произход на стоките, е необходимо тези анализи да могат да бъдат провеждани чрез проверка на достатъчно представителен брой от внесените партиди.
(4)
За целите на изчисляването на вносното мито член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, че периодично се определят представителни вносни цени CIF за продуктите, посочени в параграф 1 от същия член. За установяване на тези цени трябва да бъдат уточнени котировките на цените за различните качества пшеница и за другите зърнени култури. Следователно е необходимо да се определят тези котировки.
(5)
Използването на котировките за различните типове пшеница и за другите зърнени култури на стоковите борси на Съединените американски щати представлява обективна основа за установяване на представителните вносни цени CIF. Добавянето на търговската премия, предоставяна на пазара на Съединените американски щати за всяко качество на различните зърнени култури, позволява борсовата котировка да бъде превърната в износна цена FOB от Съединените американски щати за всяка зърнена култура. Чрез добавяне на морското навло за разстоянието между Мексиканския залив или Големите езера и пристанище на Съюза тези цени FOB могат да бъдат превърнати в представителни вносни цени CIF. При дадения обем на преминаващи стоки и търговия в пристанището на Ротердам, това е местоназначението в Съюза, за което са най-широко известни, най-прозрачни и най-леснодостъпни котировките на морското навло. По тази причина Ротердам следва да бъде избран за пристанището на местоназначение за Съюза.
(6)
Следователно и с цел прозрачност представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, се установяват на базата на котировките на стоковите борси за въпросните зърнени култури плюс търговската премия, предоставяна за зърнената култура, и морското навло между Мексиканския залив или Големите езера и пристанището Ротердам. Въпреки това, за да се вземат предвид разликите в навлото според пристанището на местоназначение, е оправдано определянето на фиксирана корекция на вносното мито за пристанищата на Съюза, разположени на Средиземно море и на Черно море, на Атлантическия бряг, на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство и Ирландия, в северните страни, балтийските страни и в Полша. Факторите за изчисляване на така установените представителни вносни цени CIF трябва да се следят ежедневно, за да може да се следи тенденцията в тези цени. При соргото и ръжта представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик, позволява да се оцени пазарната ситуация за тези два продукта и в такъв случай за тези два вида зърнени култури важи представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик.
(7)
С цел определяне на вносното мито за зърнените култури, посочено в член 136 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, период от десет работни дни за регистриране на представителната вносна цена CIF за всеки вид зърнени култури държи сметка за пазарните тенденции, без да въвежда елементи на несигурност. На тази основа вносните мита за тези продукти могат да бъдат определяни на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, като се използва средната представителна вносна цена CIF, регистрирана по време на посочения период. Така изчисленото вносно мито може да бъде прилагано за период от две седмици, без това да засяга значително вносната цена при платени мита. Въпреки това, ако през периода на изчисляване на представителните вносни цени CIF не са налични борсови котировки или ако в резултат на внезапни изменения на елементите, които се използват при изчисляването на вносното мито, тези представителни вносни цени CIF търпят значителни изменения през периода на изчисляване на вносното мито, трябва да бъдат предприети мерки, за да се поддържа представителността на вносните цени CIF на дадения продукт. В случай на големи изменения на борсовите котировки, търговските премии, свързани с котировката, морското навло или на обменния курс, използван при изчисляване на представителната вносна цена CIF на продукта, представителността на тази цена следва да бъде запазена чрез корекция, съответстваща на отклонението от нея, за да се вземат предвид настъпилите изменения. Когато се прави този вид корекция, това не влияе върху периодичността на следващото определяне.
(8)
В случай на внос на твърда царевица използваните борсови котировки за изчисляване на представителните вносни цени CIF не държат сметка за съществуването на ценова премия за този продукт в сравнение с нормалните пазарни условия било поради особеното качество на стоката, или понеже цената на продукта за внос включва премия за качество в сравнение с нормалната цена на въпросния продукт. За да се вземе предвид тази премия за качество върху цените или котировките, на вносителите, които покажат, че са използвали внесената стока за производството на висококачествени продукти, оправдавайки наличието на такава премия, следва да се възстанови фиксирана част от вносното мито, платено при вноса на въпросната стока.
(9)
За да се осигури спазването на настоящия регламент от вносителите, следва да се установи система за предоставяне на допълнителни гаранции освен тези, свързани с лицензиите.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Митата от Общата митническа тарифа, посочени в член 135 и в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, са митата, приложими на датата, определена с член 67 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (4).
Член 2
1. Вносните мита, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 за продуктите, включени в кодове по КН 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (висококачествена обикновена пшеница), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 и 1007 00 90, с изключение на хибриди за посев, се изчисляват ежедневно, но се определят от Комисията на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, за прилагане съответно от шестнадесетия ден от месеца и от първия работен ден от следващия месец. Когато петнадесетият ден не е работен ден за Комисията, митата се определят в работния ден, предхождащ петнадесетия ден от съответния месец.
Въпреки това, ако по време на периода на прилагане на така определеното мито изчисленото средно вносно мито се отклонява с 5 EUR на тон или повече от така определеното мито, се прави съответната корекция.
2. Цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито, е дневната представителна вносна цена CIF, определена съгласно метода, предвиден в член 5. За всяко определяне съответното вносно мито е средната стойност на вносните мита, изчислени през предходните десет работни дни. За определянето и корекциите Комисията не взема предвид дневните вносни мита, използвани за предходното определяне.
Интервенционната цена, която трябва да се използва за изчисляване на митата, е цената за месеца, през който се прилага митото.
3. Вносните мита, определени съгласно разпоредбите на настоящия регламент, се прилагат до влизане в сила на ново определяне.
При всяко определяне или корекция Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз вносните мита и елементите, използвани за тяхното изчисляване.
4. Когато пристанището на разтоварване в Съюза се намира:
а)
в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига през Атлантическия океан или през Суецкия канал, Комисията намалява вносното мито с 3 EUR на тон;
б)
в атлантическите пристанища на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство, Ирландия, Дания, Естония, Литва, Латвия, Полша, Финландия или Швеция и ако стоката пристига през Атлантическия океан, Комисията намалява вносното мито с 2 EUR на тон.
Митническите органи на пристанището на разтоварване издават сертификат в съответствие с образеца, съдържащ се в приложение I, който удостоверява количеството на всеки разтоварен продукт. За да може да бъде намалено митото, предвидено в първа алинея, този сертификат трябва да придружава стоките до приключването на митническите формалности по вноса.
Член 3
1. Вносните мита се намаляват с 24 EUR на тон за твърда царевица, съответстваща на спецификациите, изложени в приложение II.
2. За да се ползва от намалението, посочено в параграф 1, твърдата царевица трябва да е преработена в продукт, включен в код по КН 1904 10 10, 1103 13 или 1104 23, в срок от шест месеца, считано от датата на допускане за свободно обращение.
3. Прилагат са разпоредбите относно употребата за специфични цели в член 82 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 и в членове 291-300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (5).
4. Чрез дерогация от член 293, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 вносителят предоставя на компетентния орган допълнителна гаранция в размер на 24 EUR на тон за твърда царевица, с изключение на случаите, когато вносната лицензия е придружена от сертификат за съответствие, издаден от Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина съгласно член 7, параграф 2, буква а) от настоящия регламент. В този случай в клетка 24 на заявлението за вносна лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
Въпреки това, в случай че митото, приложимо в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, е по-малко от 24 EUR на тон за царевица, гаранцията е равна на размера на митото.
Член 4
Критериите за качество, които трябва да бъдат изпълнени при внос в Съюза, и допустимите отклонения са определени в приложение II.
Член 5
1. За определяне на представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, следните елементи се използват за висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница, царевица и другите видове фуражни зърнени култури, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент:
а)
представителната борсова котировка на пазара на Съединените американски щати;
б)
известните търговски премии и намаления, свързани с тази котировка на пазара на Съединените американски щати в деня на котировката, и по-специално при твърдата пшеница - свързани с качеството на грис;
в)
морското навло и свързаните с него разходи за разстоянието между Съединените американски щати (Мексиканския залив или Дулут) и пристанище Ротердам за кораб с тонаж не по-малко от 25 000 тона.
2. Комисията регистрира всеки работен ден:
а)
елемента, посочен в параграф 1, буква а), от борсите при използване на референтните качества, посочени в приложение III;
б)
елементите, посочени в параграф 1, букви б) и в), от публично достъпна информация.
3. С оглед изчисляване на елемента, посочен в параграф 1, буква б), или съответната котировка FOB, се прилагат следните премии и намаления:
а)
премия в размер на 14 EUR на тон за висококачествена обикновена пшеница;
б)
намаление в размер на 10 EUR на тон за твърда пшеница от средно качество;
в)
намаление в размер на 30 EUR на тон за твърда пшеница от ниско качество.
4. Представителните вносни цени CIF за твърда пшеница, висококачествена обикновена пшеница и царевица представляват сумата от елементите, посочени в параграф 1, букви а), б) и в). Представителните вносни цени CIF за ръж и сорго се изчисляват чрез прилагане на котировките за ечемик в Съединените американски щати съгласно разпоредбите на приложение III.
5. Представителните вносни цени CIF за семена от обикновена пшеница, включена в код по КН 1001 90 91 и за семена от царевица, включена в код по КН 1005 10 90, са цените, изчислени съответно за висококачествена обикновена пшеница и царевица.
Член 6
1. Заявленията за вносни лицензии за висококачествена обикновена пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003 на Комисията (6).
Допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), е в размер на 95 EUR за тон. Въпреки това, в случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, параграф 2, буква б) или в), не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
2. Заявленията за вносни лицензии за твърда пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003, в случай че вносното мито за качеството, посочено в клетка 20 от вносната лицензия, не е най-високото мито за съответната категория продукт.
Размерът на допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), представлява разликата в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение между най-високото мито и митото, приложимо за посоченото качество, плюс добавка в размер на 5 EUR на тон. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества твърда пшеница, е нула, не се изисква поемане на ангажимента, посочен в първа алинея, буква б).
В случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочва видът на сертификата за съответствие.
3. В случай на преустановяване на вносните мита за всички категории качество на обикновена пшеница съгласно член 187 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 допълнителната гаранция от 95 EUR за тон, посочена в параграф 1 от настоящия член, не се изисква за целия период, в който е валидно преустановяването.
Член 7
1. Митническото учреждение, отговорно за допускането за свободно обращение, взема съгласно приложение I към Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (7) представителни проби от всяка партида висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества, е едно и също, проби не се вземат.
Ако все пак Комисията официално признае сертификат за качество на висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница или твърда царевица, издаден от страната на произход на зърнените култури, проби за проверка на удостовереното качество се вземат само от достатъчно представителен брой партиди.
2. Съгласно принципите, определени в членове 63-65 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, Комисията признава официално следните сертификати за съответствие:
а)
сертификати, издадени от Servicio nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина за твърда царевица;
б)
сертификати, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) на Съединените американски щати за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница;
в)
сертификати, издадени от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница.
В приложение IV фигурират образците на сертификатите за съответствие, издавани от Senasa. Копие от печатите, разрешени от аржентинското правителство, ще бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз.
В приложение V фигурират образците на сертификатите за съответствие и печатите, издавани от FGIS.
В приложение VI фигурират образците на сертификатите за съответствие, спецификациите на качеството за износ и печатите, издавани от CGC.
В случай че аналитичните параметри, вписани в сертификатите за съответствие, издадени от институциите, посочени в първа алинея, показват съответствие със стандартите за качество на висококачествената обикновена пшеница, твърдата пшеница и твърдата царевица, установени в приложение II, проби се вземат от не по-малко от 3 % от стоките, пристигащи във всяко пристанище на разтоварване в хода на пазарната година.
Стоките се класират в стандартното качество, за което са изпълнени всички изисквания, посочени в приложение II.
3. Референтните методи за анализите, посочени в параграф 1, са описаните в Регламент (ЕС) № 1272/2009 на Комисията (8).
Твърдата царевица е царевицата от вида Zea mays indurata, чиито зърна имат предимно твърда ендосперма (твърда или рогова тъкан). Като цяло зърната са с оранжев или червен цвят. Горната част (противоположната на зародиша), или корона, няма цепка.
Като зърна от твърда царевица се определят зърната, които отговарят на два критерия:
а)
тяхната корона няма цепка и
б)
при надлъжен разрез ендоспермата им има брашняна централна част, обгърната изцяло от рогова част. Тази рогова част трябва да представлява по-голямата част от цялата площ на разреза.
Процентът на зърна от твърда царевица се определя чрез преброяване на броя на зърната, отговарящи на критериите, посочени в трета алинея, в представителна мостра от сто зърна.
Референтният метод за определянето на показателя на флотация е определен в приложение VII.
4. В случай че резултатите от анализа показват по-ниско от вписаното във вносната лицензия стандартно качество на внесената висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица, вносителят заплаща разликата между вносното мито, приложимо за посочения в лицензията продукт, и митото за действително внесения продукт. В този случай гаранцията за вносната лицензия, посочена в член 12, буква а) от Регламент (ЕО) № 1342/2003, и допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, се освобождават, с изключение на добавката от 5 EUR, предвидена във втора алинея от горепосочения параграф 2.
В случай че разликата, посочена в първа алинея, не бъде платена в срок от един месец, допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2, се задържа.
5. Представителните проби от внесените зърнени култури, взети от компетентния орган на държавата-членка, трябва да се пазят шест месеца.
Член 8
Регламент (ЕО) № 1249/96 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IX.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 642/2010
(2010. gada 20. jūlijs)
par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē
(kodificēta redakcija)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.
(2)
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 135. pantā ir paredzēts, ka kopējā muitas tarifa nodokļi ir jānosaka tajos gadījumos, kad ieved 1. pantā uzskaitītos produktus. Tomēr produktiem, kas minēti minētās regulas 136. panta 1. punktā, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu, kas ir spēkā importa laikā, kas palielināta par 55 % un tad samazināta par CIF importa cenu, kas piemērojama preču sūtījumam.
(3)
Lai ievestās preces sašķirotu, dažos gadījumos produkti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā, ir sadalīti vairākās standarta kvalitātēs. Izmantojamās standarta kvalitātes līdz ar to būtu jānosaka, izmantojot objektīvus šķirošanas kritērijus, kā arī ir jānosaka pielaides koeficienti, kas ļautu produktus visatbilstošāk sašķirot pēc kvalitātes. No iespējamajiem objektīvajiem mīksto kviešu šķirošanas kritērijiem proteīnu saturs, īpatsvars un dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs ir tie, kurus parasti izmanto tirdzniecībā un kuri arī ir visvieglāk izmantojami. Cietajiem kviešiem šie kritēriji ir īpatsvars, dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs un stiklaino graudu saturs. Lai noteiktu šos raksturlielumus katrai ievestajai preču partijai, ievestajām precēm ir attiecīgi jāveic analīzes. Tomēr, tiklīdz Savienība ir izveidojusi oficiālu atzīšanas procedūru kvalitātes sertifikātiem, ko izdod šo preču izcelsmes valsts iestāde, tad šīs analīzes ir jāveic, pārbaudot pietiekami reprezentatīvu skaitu ievesto preču partiju.
(4)
Lai aprēķinātu ievedmuitas nodokli, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā ir paredzēts, ka produktiem, uz ko attiecas minētās regulas 1. punkts, būtu periodiski jānosaka reprezentatīvās CIF importa cenas. Lai noteiktu šīs cenas, būtu jāparedz to kotāciju izmantošana, kas reģistrētas vairākām kviešu kvalitātēm vai pārējai labībai, un ir jāprecizē faktiskie izmantojamie kotāciju avoti.
(5)
To kotāciju izmantošana, kas dažādiem kviešu veidiem un pārējai labībai reģistrētas Amerikas Savienoto Valstu preču biržās, būs gan atklāts, gan objektīvs pamats, lai noteiktu reprezentatīvās CIF importa cenas. Tirdzniecības uzcenojuma, ko Amerikas Savienoto Valstu tirgū uzliek katrai dažādās labības kvalitātei, pieskatīšana ļaus katras labības kotāciju biržā pārvērst FOB izvešanas cenā no Amerikas Savienotajām Valstīm. Pieskaitot jūras vedmaksas no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz kādai Savienības ostai vedmaksu tirgū, šīs FOB cenas var pārvērst reprezentatīvajās CIF importa cenās. Ņemot vērā kravas un tirdzniecības apjomu Roterdamas ostā, šis ir tas Savienības galamērķis, kurā jūras vedmaksas kotācijas ir visplašāk zināmās, visatklātākās un visvieglāk pieejamās. Galaostai, kas būtu jāizvēlas Savienībai, līdz ar to ir jābūt Roterdamai.
(6)
Atklātības labad Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā minētās reprezentatīvās CIF importa cenas tiek noteiktas pēc minētās labības preču kotācijas biržā, kurai pieskaitīts labībai piešķirtais tirdzniecības uzcenojums un jūras vedmaksa no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz Roterdamas ostai. Tomēr atšķirības vedmaksā atkarībā no galamērķa ostas attaisno to, ka ievedmuitas nodokļa vienoto likmi pielāgo tām Savienības ostām, kas atrodas pie Vidusjūras un Melnās jūras, Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna krastā un Apvienotajā Karalistē, Īrijā un ziemeļvalstīs, Baltijas valstīs, un Polijā. Tādējādi noteikto reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķināšanas faktori ir ik dienas jāpārbauda, lai sekotu šo cenu tendencei, un gadījumā ar sorgo un rudziem reprezentatīvā CIF importa cena, kas aprēķināta miežiem, ļauj novērtēt tirgus situāciju abiem šiem produktiem un līdz ar to reprezentatīvo CIF importa cenu, kas noteikta miežiem, piemērot minētajai labībai.
(7)
Lai noteiktu ievedmuitas nodokli labībai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā, katras labības reprezentatīvo CIF importa cenu reģistrācija, kas veikta desmit darba dienu ilgā periodā, atspoguļos tirgus tendences, neieviešot nekādas neskaidrības, un ievedmuitas nodokļus šiem produktiem līdz ar to var noteikt katra mēneša piecpadsmitajā dienā un katra mēneša pēdējā darba dienā, izmantojot vidējo reprezentatīvo CIF importa cenu, kas reģistrēta desmit darba dienu ilgā laika periodā. Tādējādi aprēķināto ievedmuitas nodokli var piemērot divas nedēļas, bez manāmas izkropļojošas ietekmes uz importa cenu, kas aplikta ar nodokli. Ja reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķināšanas periodā kotācija biržā nav pieejama vai arī ja ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas noteicošo komponentu pēkšņu pārmaiņu dēļ tās aprēķināšanas perioda laikā ievērojami svārstās, tomēr ir jāpieņem mēri, lai minētajam produktam saglabātu atbilstošu reprezentatīvo cenu. Gadījumā, kad ievērojami svārstās kotācija biržā, kotācijai pieskaitītie tirdzniecības uzcenojumi, jūras vedmaksas izmaksas vai apmaiņas kurss, ko izmanto, lai aprēķinātu produkta reprezentatīvo CIF importa cenu, par reprezentatīvo ir jāuzskata tā cena, ko izmanto ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai, koriģējot to atbilstoši novirzei no tās, kādu izskaidro šīs izmaiņas. Pat gadījumos, kad ir veikta šāda korekcija, nākamās noteikšanas laiku nedrīkst ietekmēt.
(8)
Gadījumā, kad ieved kramkukurūzu, tajā kotācijā biržā, ko izmanto reprezentatīvās CIF importa cenas aprēķināšanai, vai nu šīs preces īpašās kvalitātes dēļ, vai tāpēc, ka tās cenā papildus parastajai cenai ir pieskaitīts kvalitātes uzcenojums, var neņemt vērā šādu uzcenojumu eksistenci, kas pārsniedz normālus tirgus nosacījumus. Lai ņemtu vērā šos kvalitātes uzcenojumus cenām vai kotācijām, ievedējiem, kuri parāda, ka viņi ir izmantojuši šo preci, lai izgatavotu augstas kvalitātes produktus, kas attaisno šāda uzcenojuma eksistenci, pēc vienotas likmes ir jāatlīdzina daļa no samaksātā ievedmuitas nodokļa.
(9)
Lai nodrošinātu, ka ievedēji ievēro šīs regulas noteikumus, no viņiem būtu jāpieprasa nodrošinājums papildus tam, kas attiecas uz licencēm.
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas sniegto atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Kopējā muitas tarifa nodokļa likmes, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 135. pantā un 136. panta 1. punktā, ir tās, kas ir piemērojamas datumā, kurš noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (4) 67. pantā.
2. pants
1. Ievedmuitas nodokļus, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā produktiem, uz ko attiecas KN kodi 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstākā labuma parastie kvieši), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90, izņemot hibrīdu sēklas, kas paredzētas sēšanai, aprēķina katru dienu, bet nosaka Komisija katra mēneša 15. dienā un pēdējā darbdienā; tos attiecīgi piemēro no mēneša 16. dienas un nākamā mēneša pirmās dienas. Ja 15. datums nav Komisijas darbdiena, tad nodokļus nosaka darbdienā pirms attiecīgā mēneša 15. datuma.
Tomēr, ja tādējādi noteikto nodokļu piemērošanas laikā vidējais aprēķinātais ievedmuitas nodoklis par EUR 5 tonnā vai vairāk atšķiras no noteiktā, tad izdara attiecīgu korekciju.
2. Cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts 5. pantā. Katrai noteikšanai vērā ņem ievedmuitas nodokli, kas ir vidējais no ievedmuitas nodokļiem, kuri aprēķināti iepriekšējās 10 darbdienās. Noteikšanai un korekcijām Komisija neņem vērā dienas ievedmuitas nodokļus, ko izmantoja iepriekšējai noteikšanai.
Intervences cena, kas jāizmanto nodokļu aprēķināšanai, ir tā mēneša intervences cena, kurā piemēro ievedmuitas nodokli.
3. Saskaņā ar šo regulu noteiktos ievedmuitas nodokļus piemēro, līdz spēkā stājas no jauna noteiktais nodoklis.
Pēc katras noteikšanas vai korekcijas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ievedmuitas nodokļus un datus, kas izmantoti to aprēķināšanai.
4. Ja izkraušanas osta Savienībā ir:
a)
Vidusjūrā (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnajā jūrā un ja preces ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, Komisija samazina ievedmuitas nodokli par EUR 3 par tonnu;
b)
Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna ostā, Apvienotās Karalistes un Īrijas ostā, Dānijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Somijas vai Zviedrijas ostā un ja preces ievestas pa Atlantijas okeānu, Komisijas samazina nodokļus šīm precēm par EUR 2 par tonnu.
Muitas iestāde izkraušanas ostā izsniedz sertifikātu, kas atbilst šīs regulas I pielikumā iekļautajam paraugam un kas apliecina visu izkrauto produktu daudzumu. Lai piešķirtu pirmajā daļā paredzēto nodokļa samazinājumu, laikā, kamēr pabeidz muitas formalitātes, sertifikātam jābūt pievienotam precēm.
3. pants
1. Ievedmuitas nodokļus samazina par EUR 24 par tonnu kramkukurūzas, kas atbilst II pielikumā noteiktajām specifikācijām.
2. Lai gūtu labumu no 1. punktā paredzētā samazinājuma, sešu mēnešu laikā pēc izlaišanas brīvā apgrozībā kramkukurūzai jābūt pārstrādātai produktā, uz ko attiecas KN kodi 1904 10 10, 1103 13 vai 1104 23.
3. Piemēro Regulas (EEK) Nr. 2913/92 82. panta un Komisijas Regulas (EK) Nr. 2454/93 (5) 291. līdz 300. panta galapatēriņa noteikumus.
4. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 293. panta 1. punkta e) apakšpunkta ievedējs iesniedz kompetentajai iestādei papildu nodrošinājumu EUR 24 par tonnu kramkukurūzas, izņemot gadījumus, kad importa licencei ir pievienots atbilstības sertifikāts, ko izdevis Argentīnas Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tādā gadījumā importa licences pieteikumā un importa licences 24. ailē ir norādīts atbilstības sertifikāta veids un numurs.
Ja tomēr nodoklis, kas piemērojams dienā, kad pieņemta deklarācija par izlaišanu brīvā apgrozībā, ir mazāks nekā EUR 24 par tonnu kukurūzas, tad nodrošinājums ir vienāds ar nodokļa summu.
4. pants
Kvalitātes standarti, kas jāievēro, ievedot Savienībā, kā arī atļautās pielaides ir tās, kas minētas II pielikumā.
5. pants
1. Par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, kukurūzu un citiem šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem lopbarības graudiem, komponenti, kas nosaka Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā norādītās reprezentatīvās CIF importa cenas, ir šādi:
a)
reprezentatīvā kotācija biržā Amerikas Savienoto Valstu tirgū;
b)
zināmās tirdzniecības piemaksas un atlaides, kas saistītas ar šo kotāciju Amerikas Savienoto Valstu tirgū kotēšanas dienā, jo īpaši saistībā ar cieto kviešu rupja maluma miltu kvalitāti;
c)
jūras vedmaksa un saistītie izdevumi starp Amerikas Savienotajām Valstīm (Meksikas līcis vai Dulūta) un Roterdamas ostu vismaz 25 000 tonnu kuģim.
2. Katru darbdienu Komisija reģistrē:
a)
1. punkta a) apakšpunktā minēto komponentu, izmantojot biržas un III pielikumā norādīto standarta kvalitāti;
b)
komponentus, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, no publiski pieejamas informācijas.
3. Lai aprēķinātu komponentu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, vai attiecīgo FOB kotāciju, piemēro šādas piemaksas un atlaides:
a)
piemaksu EUR 14 par tonnu augstas kvalitātes parasto kviešu;
b)
atlaidi EUR 10 par tonnu vidējas kvalitātes cieto kviešu;
c)
atlaidi EUR 30 par tonnu zemas kvalitātes cieto kviešu.
4. Cieto kviešu, augstas kvalitātes parasto kviešu un kukurūzas reprezentatīvo CIF importa cenu veido 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādīto komponentu summa. Rudzu un sorgo reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķina, izmantojot miežu kotācijas Amerikas Savienotajās Valstīs, atbilstīgi III pielikuma noteikumiem.
5. Reprezentatīvā CIF importa cena parasto kviešu sēklām, uz kurām attiecas KN kods 1001 90 91, un kukurūzas sēklām, uz kurām attiecas KN kods 1005 10 90, ir tāda, kāda aprēķināta attiecīgi par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un kukurūzu.
6. pants
1. Importa licences pieteikumi attiecībā uz augstas kvalitātes parastajiem kviešiem ir derīgi tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs:
a)
importa licences 20. ailē ieraksta, kāda ir ievedamā kvalitāte;
b)
rakstiski apņemas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, papildus Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. pantā noteiktajiem iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei īpašu nodrošinājumu (6).
Papildu nodrošinājums, kas minēts pirmās daļas b) punktā, ir EUR 95 par tonnu. Tomēr gadījumos, kad importa licencei jāpievieno atbilstības sertifikāts, ko izdevis Federal Grain Inspection Service (FGIS) un Canadian Grain Commission (CGC), kas minēti 7. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā, papildu nodrošinājums netiek prasīts. Tādā gadījumā importa licences pieteikumā un importa licences 24. ailē ir norādīts atbilstības sertifikāta veids un numurs.
2. Importa licences pieteikumi attiecībā uz cietajiem kviešiem ir derīgi tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs:
a)
importa licences 20. ailē ieraksta, kāda ir ievedamā kvalitāte;
b)
rakstiski apņemas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei īpašu nodrošinājumu papildus Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. pantā noteiktajiem, ja ievedmuitas nodoklis par importa licences 20. ailē norādīto kvalitāti nav augstākais nodoklis par attiecīgo produktu kategoriju.
Pirmās daļas b) punktā minētā papildu nodrošinājuma apjoms ir starpība, kas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, pastāv starp augstāko nodokli un to, ko piemēro norādītajai kvalitātei, pieskaitot EUR 5 par tonnu. Tomēr, ja ievedmuitas nodoklis, kas piemērojams atšķirīgas kvalitātes cietajiem kviešiem, ir nulle, tad pirmās daļas b) punktā minētās saistības nav jāuzņemas.
Ja importa licencei jāpievieno atbilstības sertifikāti, kurus izdevis Federal Grain Inspection Service (FGIS) un Canadian Grain Commission (CGC), kas minēti 7. pantā, papildu nodrošinājums netiek prasīts. Tādā gadījumā importa licences 24. ailē norāda atbilstības sertifikāta veidu.
3. Ja uz laiku atceļ ievedmuitas nodokli attiecībā uz visu kvalitātes kategoriju parasto kviešu importu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantu, šā panta 1. punktā minēto papildu nodrošinājumu EUR 95 par tonnu vairs nepieprasa laikā, kamēr ir atlikta ievedmuitas nodokļa piemērošana.
7. pants
1. Muitas iestāde, kas preces izlaiž brīvā apgrozībā, ņem reprezentatīvus paraugus no katra augstas kvalitātes parasto kviešu, cieto kviešu un kramkukurūzas sūtījuma saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (7) I pielikumu. Paraugu ņemšana tomēr nenotiek, ja ievedmuitas nodoklis par dažādas kvalitātes produktiem ir vienāds.
Ja tomēr Komisija oficiāli atzīst kvalitātes sertifikātu par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem vai kramkukurūzu, ko izdevusi labības izcelsmes valsts, tad paraugus sertificētas kvalitātes pārbaudei ņem tikai no pietiekami reprezentatīva sūtījumu skaita.
2. Ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 63. līdz 65. pantā noteiktos principus, Komisija oficiāli atzīst šādus atbilstības sertifikātus:
a)
sertifikātus, ko izdevis Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) par kramkukurūzu;
b)
sertifikātus, ko izdevis Federal Grains Inspection Service (FGIS) par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un augstas kvalitātes cietajiem kviešiem;
c)
sertifikātus, ko izdevusi Canadian Grain Commission (CGC) par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un augstas kvalitātes cietajiem kviešiem.
Senasa izdoto atbilstības sertifikātu paraugi ir iekļauti IV pielikumā. Argentīnas valdības atļauto zīmogu atveidojumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
FGIS izdoto atbilstības sertifikātu un zīmogu paraugi ir norādīti V pielikumā.
CGC izdoto atbilstības sertifikātu, eksporta šķiru specifikāciju un zīmogu paraugi ir norādīti VI pielikumā.
Ja analītiskie parametri, kas ierakstīti atbilstības sertifikātos, kurus izdevušas pirmajā daļā minētās iestādes, norāda, ka augstas kvalitātes parastie kvieši, cietie kvieši un kramkukurūza atbilst II pielikumā norādītajai standartkvalitātei, tad paraugus ņem no vismaz 3 % kravu, kas ierodas katrā ostā tirdzniecības gada laikā.
Preces ieskaita tādā standartkvalitātes grupā, kas atbilst visām II pielikumā norādītajām prasībām.
3. Standarta metodes 1. punktā minētajai noteikšanai ir tās, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1272/2009 (8).
Kramkukurūza ir Zea mays indurata šķirnes kukurūza, kuras graudos pārsvarā ir stiklaina endosperma (cieta vai ragveida struktūra). Parasti graudi ir oranži vai sarkani. Augšējā daļa (pretējā dīglim) vai vainags ir bez rievām.
Kramkukurūzas stiklainie graudi ir definēti kā graudi, kuri atbilst diviem kritērijiem:
a)
to vainags ir bez rievām; un
b)
kad tie ir sagriezti gareniski, to endosperma uzrāda centrālo miltaino (irdeno) daļu, ko pilnībā ietver ragveida kārta. Ragveida kārtai uz griezuma virsmas ir jābūt pārsvarā.
Stiklaino graudu procentuālo saturu nosaka, saskaitot, cik graudu reprezentatīvā paraugā, kas sastāv no 100 graudiem, atbilst trešajā daļā minētajiem kritērijiem.
Standarta metode, lai noteiktu flotācijas indeksu, ir definēta VII pielikumā.
4. Ja analīzes rezultāti rāda, ka ievesto augstas kvalitātes parasto kviešu, cieto kviešu un kramkukurūzas kvalitāte ir zemāka par standartkvalitāti, kas norādīta importa licencē, tad ievedējs maksā starpību starp ievedmuitas nodokli, kas piemērojams licencē norādītajam produktam, un nodokli, kas piemērojams faktiski ievestajam produktam. Tādā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. panta a) punktā minētais importa licences nodrošinājums un šīs regulas 3. panta 4. punktā un 6. panta 1. un 2. punktā minēto papildu nodrošinājumu atmaksā, izņemot 2. punkta otrajā daļā paredzētos papildu EUR 5.
Ja starpību, kas minēta pirmajā daļā, nesamaksā viena mēneša laikā, tad 3. panta 4. punktā un 6. panta 1. un 2. punktā norādītais papildus nodrošinājums tiek ieturēts.
5. Ievesto labību reprezentatīvos paraugus, ko ir paņēmušas dalībvalsts kompetentās iestādes, saglabā sešus mēnešus.
8. pants
Regulu (EK) Nr. 1249/96 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IX pielikumā.
9. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 20. jūlijā