РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 9. marts)
par Valsts atbalstu SA.12522 (C 37/08) - Francija - Lēmuma “Sernam 2” piemērošana
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1616)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/398/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem (2),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. VISPĀRĪGAIS PROCESUĀLAIS KONTEKSTS
(1)
Komisija 2001. gada 23. maijā apstiprināja atbalstu SCS Sernam (komandītsabiedrība) pārstrukturēšanai; 2001. gada decembrī SCS Sernam kļuva par Sernam SA (“lēmums Sernam”) (3).
(2)
Komisija 2004. gada 20. oktobrī pieņēma galīgo lēmumu, kurā tā apstiprina, ka ar lēmumu Sernam 1 apstiprinātais atbalsts 503 miljonu euro apmērā saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu (“lēmums Sernam 2”) (4). Šajā lēmumā min arī tādu papildu atbalstu 41 miljona euro apmērā, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu un Francijai ir jāatgūst.
(3)
Ar 2005. gada 24. jūnija vēstuli pirmā ieinteresētā persona (“pirmais sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību par to, ka lēmums Sernam 2 netiek pareizi piemērots (5).
(4)
2006. gada 22. februārī pirmais sūdzības iesniedzējs arī cēla prasību pret Komisiju sakarā ar bezdarbību, jo Komisija, saņemot tā sūdzību, nebija uz to reaģējusi.
(5)
Ar 2006. gada 10. aprīļa vēstuli otra ieinteresētā persona, sabiedrība Mory Group (“otrais sūdzības iesniedzējs”), arī iesniedza sūdzību Komisijai (6).
(6)
Abi sūdzības iesniedzēji būtībā uzskatīja, ka lēmums Sernam 2 ir piemērots nepareizi, un pieprasīja Komisijai uzsākt jaunu formālu izmeklēšanas procedūru par to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2.
(7)
Ar 2008. gada 16. jūlija vēstuli Komisija paziņoja Francijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2 (“lēmums par procedūras sākšanu”). Komisija pauda šaubas par to, vai Francijas izvēlētie pasākumi lēmuma Sernam 2 piemērošanai ir saderīgi ar šo lēmumu, un pieļāva iespēju, ka šie pasākumi ietver jaunu valsts atbalstu.
(8)
Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Abu sūdzības iesniedzēju argumenti ir apkopoti minētā lēmuma 16. apsvērumā. Šajā pašā lēmumā Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2.
(9)
Francijas iestādes 2008. gada 8. oktobrī iesniedza apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(10)
Komisija no ieinteresētajām personām saņēma apsvērumus par šo jautājumu. Pirmais sūdzības iesniedzējs savus apsvērumus iesniedza 2008. gada 13. novembrī. Société nationale des chemins de fer (“SNCF”) apsvērumus iesniedza 2009. gada 6. februārī. Ieguldījumu fonds Butler Capital Partners (“BCP”) apsvērumus iesniedza 2009. gada 9. februārī. Komisija saņemtos apsvērumus 2009. gada 25. martā nosūtīja Francijai, sniedzot tai iespēju šos apsvērumus komentēt, un 2009. gada 7. maijā saņēma Francijas iestāžu komentārus par pirmā prasītāja apsvērumiem.
(11)
Otrais sūdzības iesniedzējs 2011. gada 15. martā brīdināja Komisiju, pieprasot veikt izmeklēšanas pasākumus, lai pārbaudītu lēmuma Sernam 2 piemērošanas nosacījumus. Komisija uz to atbildēja 2011. gada 18. maijā, norādot izmeklēšanas pasākumus, kas veikti kopš pieņemts lēmums par procedūras sākšanu.
(12)
Komisija 2009. gada 25. novembrī un 2011. gada 29. novembrī pieprasīja Francijas iestādēm sniegt informāciju. Atbildes tika saņemtas attiecīgi 2010. gada 15. janvārī un 2012. gada 25. janvārī.
1.2. PROCESUĀLAIS KONTEKSTS VALSTS MĒROGĀ
(13)
Sabiedrība Mory Group2007. gada 3. janvārī pieprasīja Francijas iestādēm izdot divus atgūšanas rīkojumus: 1) vienu Sernam SA attiecībā uz 41 miljona euro atbalstu, kurš saskaņā ar lēmumu Sernam 2 atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu un kuru, kā Mory Group apgalvo, Francija nav efektīvi atguvusi, un 2) otru tā Sernam SA pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējam (nav norādīts), ko Francija iespējami piešķīrusi Sernam SA aktīvu nodošanas darījumam (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt šā lēmuma 2.4. sadaļā).
(14)
Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs vēstulē noraidīja otrā sūdzības iesniedzēja prasības. Sabiedrība Mory Group Parīzes Administratīvajā tiesā cēla prasību šo noraidošo lēmumu atzīt par spēkā neesošu no tā pieņemšanas brīža. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šo strīdu joprojām izskata.
(15)
Turklāt 2012. gada 31. janvārī tika uzsākta uzņēmuma Sernam Xpress (“Sernam Xpress”) sanācijas procedūra. Sernam Xpress ir uzņēmums, kas Sernam SA aktīvu nodošanas darījuma ietvaros saņēma Sernam SA nefinanšu aktīvus un pasīvus (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt 2.4. sadaļā). Nantēras Tirdzniecības tiesa noteica sešu mēnešu novērošanas periodu un jaunu tiesas sēdi 2012. gada 27. martā.
2. APRAKSTS
2.1. UZŅĒMUMS SERNAM
(16)
Uzņēmums Sernam darbojas paku un palešu tradicionālo sūtījumu un ekspressūtījumu jomā kopš 1970. gada, kad SNCF to dibināja kā savu iekšējo dienestu (8).
(17)
Sernam2000. gada 1. februārī pilnībā pārveidoja par filiāli, un tādējādi izveidojās SCS Sernam (komandītsabiedrība). SCS Sernam2001. gada 21. decembrī pārveidoja par akciju sabiedrību (Sernam SA). Sernam SA 2005. gadā bija 10 meitassabiedrības, kā arī filiāle ceļu pakalpojumu jomā - Sernam Transport Route.
(18)
Sernam Xpress2005. gada 17. oktobrī saņēma Sernam SA nefinanšu aktīvus un pasīvus sakarā ar Sernam SA darbības nodošanu Financière Sernam (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt 2.4. sadaļā). Tolaik Sernam Xpress pilnībā piederēja Financière Sernam.
(19)
2006. gadā BCP iesaistījās Sernam Xpress kapitālā 51,8 % apmērā. Vienlaikus Sernam Xpress ieguva Limožā esošo transporta uzņēmumu Coulonge.
(20)
2011. gada laikā uzņēmumi Financière Sernam un Sernam Xpress konstatēja, ka līdz finanšu gada beigām tiem jāatjauno pašu kapitāls. Tā kā BCP neieguldīja vajadzīgo kapitālu, tika veikti divi darījumi.
(21)
Pirmkārt, 2011. gada maijā Sernam zīmola nodošanas ietvaros Sernam Xpress veica aktīvu pārvedumu par labu savai meitassabiedrībai Sernam Services (šo ieguldījumu novērtēja 15 miljonu euro apmērā).
(22)
Otrkārt, 2011. gada 30. jūnijā uzņēmums Sernam Xpress izbeidza savu darbību, un uzņēmums Financière Sernam, vienīgais īpašnieks, pārņēma tā aktīvus (darbība, ko sauc par “vispārēju aktīvu pāreju”).
(23)
Tādējādi Sernam grupa šobrīd sastāv no Financière Sernam un darbību izbeigušā Sernam Xpress filiālēm - iepriekšminētās Sernam Services un Aster (“Aster”). Aster ir esošais filiāles Sernam Transport Route nosaukums. Sernam Xpress šo filiāli pārdeva 2005. gada decembrī un pircējam sniedza garantiju attiecībā uz apgrozījumu. Sernam Xpress 2008. gada martā to atpirka, taču pa šo laiku filiāles nosaukums bija mainīts uz Aster. Atpērkot ASTER, Sernam Xpress tās norēķinu kontā ieskaitīja 5 miljonus euro. Valdes sanāksmē, kas notika jūlijā, no šīs norēķinu kontā esošās summas nolēma atteikties par labu ASTER. 2011. gada decembrī Financière Sernam, kas pa šo laiku bija pārņēmis Sernam Xpress (skatīt 22. apsvērumu), rekapitalizēja filiāli ASTER, tai par labu atsakoties no tās norēķinu kontā esošajiem 5 599 998 euro.
(24)
Tā kā Sernam grupas finansiālā situācija turpināja pasliktināties, 2011. gada 31. janvārī tika uzsākta uzņēmuma Financière Sernam un meitassabiedrības Sernam Services sanācijas procedūra. 2011. gada 3. februārī tika uzsākta filiāles Aster likvidācijas procedūra, uz pagaidu laiku atļaujot turpināt tās darbību. Nantēras Tirdzniecības tiesa noteica sešu mēnešu novērošanas periodu un jaunu tiesas sēdi 2012. gada 27. martā.
2.2. 2001. GADA 23. MAIJA LĒMUMS SERNAM 1
(25)
Komisija lēmumā Sernam 1 atļāva atbalstu 503 miljonu euro apmērā SCS Sernam pārstrukturēšanai. Šo atbalstu atļāva ar nosacījumu, ka Francija apņemas nodrošināt uzņēmuma pārdošanu. Būtībā 60 % SCS Sernam kapitāla bija jāpārņem sabiedrībai Géodis SA (9) - transporta un loģistikas komercsabiedrībai, kas ir kotēta Parīzes Biržas otrajā sarakstā (second marché). Tādā veidā Géodis SA bija jāuzņemas pilnīga un neierobežota (10) atbildība par SCS Sernam parādiem un jāsedz pārstrukturēšanas papildu izmaksas 67 miljonu euro apmērā. Savukārt SCS Sernam no 1999. līdz 2004. gadam apņēmās samazināt uzņēmuma telpu skaitu no 107 uz 72, par 18 % samazināt apgrozījumu, samazināt darbinieku skaitu un veikt pārstrukturēšanu ar iepriekš minēto budžetu un paredzētajā laikā, proti, līdz 2004. gada sākumam.
2.3. 2004. GADA 20. OKTOBRA LĒMUMS SERNAM 2
(26)
Komisija lēmumā Sernam 2 konstatēja, ka ar lēmumu Sernam 1 apstiprinātais atbalsts 503 miljonu euro apmērā ir izmaksāts saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no lēmuma Sernam 1 nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka Géodis pārņēma 15 % SCS Sernam daļu (paredzēto 60 % vietā). Turklāt Géodis atteicās no saviem līdzekļiem novirzīt 67 miljonus euro uzņēmuma pārstrukturēšanai.
(27)
Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija paredzēja nosacījumus attiecībā uz Sernam SA pārstrukturēšanai piešķirtā 503 miljonu euro atbalsta atļaušanu. 3. pants lēmumā Sernam 2, kas ietver šos nosacījumus, paredz, ka:
“3. pants
1. Atbilstīgi 2. punktam ir jāievēro šādi nosacījumi.
a)
Sernam var attīstīt tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu saskaņā ar Train Bloc Express (TBE) koncepciju. Šajā nolūkā SNCF garantēja sniegt jebkuram citam uzņēmējam, kas izsaka šādu lūgumu, tādus pašus nosacījumus, kādi izvirzīti Sernam TBE kravas dzelzceļa transporta attīstībai.
b)
Savukārt uzņēmumam Sernam nākamo divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma paziņošanas datuma, ir pilnībā jāaizvieto savi autotransporta līdzekļi un pakalpojumi ar tāda uzņēmuma vai vairāku uzņēmumu autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem, kuri ir juridiski un ekonomiski neatkarīgi no SNCF un kuri ir izvēlēti, ievērojot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru.
Par Sernam autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi autotransporta līdzekļi, kas ir uzņēmuma Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā.
Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz autoceļiem, būs jānodrošina ar pašu līdzekļiem visi autotransporta pakalpojumi.
2. Ja līdz 2005. gada 30. jūnijam Sernam pilnībā pārdos savus aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, 1. punkta nosacījumus nepiemēro.”
(28)
Komisija lēmumā Sernam 2 arī atzīmēja, ka Francijas iestādes ir izmaksājušas Sernam papildu atbalstu 41 miljona euro apmērā. Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un pieprasīja Francijai to atgūt.
2.4. SERNAM SA DARBĪBAS NODOŠANA FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francija apgalvo, ka, izpildot lēmumu Sernam 2, ir ievērojusi 3. panta 2. punktā paredzēto nosacījumu. Tā paskaidro, ka SNCF paziņojumā presei (11) uzaicināja visas ieinteresētās personas sazināties ar banku ABN AMRO. 34 rūpniecības un finanšu grupas vai konsorciji pieprasīja dokumentus, lai ar tiem iepazītos. Uzaicinājuma vēstulēs, ar kurām uzaicināja uz pirmo konkursa kārtu un kuras ABN AMRO bija nosūtījusi personām, kas pieprasīja dokumentus, bija uzaicinājums iesniegt pārpirkšanas piedāvājumus attiecībā uz Sernam SA aktīviem (vēstule bija angļu valodā, tāpēc tajā izmantots termins assets) kopumā.
(30)
Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju Sernam ekonomiskās situācijas dēļ neizdevās saņemt piedāvājumus ar pozitīvu cenu. Visi piedāvājumi, kas tika izteikti šīs procedūras ietvaros, bija izteikti negatīvi:
-
[1. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -120 miljoni euro;
-
[2. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -90,4 miljoni euro;
-
[3. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -90,4 miljoni euro;
-
[4. kandidāts] (otrās kārtas piedāvājums): -65,2 miljoni euro;
-
[5. kandidāts] (otrās kārtas piedāvājums): -56,4 miljoni euro.
(31)
Ņemot vērā konkrēta piedāvājuma neesamību, Sernam SA vadība, izmantojot vēl dibināmu uzņēmumu ar sākotnējo nosaukumu Bidco, izteica pārpirkšanas piedāvājumu.
2.4.1. Faktiskais datums, kurā veica darījumus, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam
(32)
Šo piedāvājumu 2005. gada 30. jūnijā iesniedza SNCF, un SNCF vadība to principā pieņēma tajā pašā dienā. Tomēr, lai starp visām iesaistītajām pusēm oficiāli noslēgtu saprašanās memorandu, bija jāveic formalitātes. Saprašanās memorandu starp SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (viena no 10 Sernam S.A. pilnīgā īpašumā esošajām filiālēm, kura ir dibināta 2002. gadā) un vēl nenodibinātā uzņēmuma Financière Sernam vadītājiem parakstīja 2005. gada 21. jūlijā (turpmāk tekstā - “2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands”). Financière Sernam komercreģistrā reģistrēja 2005. gada 14. oktobrī. Darījumus, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam un kuri ir sīki aprakstīti turpmākajos apsvērumos, veica 2005. gada 17. oktobrī.
2.4.2. Darījumi, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam
(33)
Francijas iestādes norādīja, ka Sernam darbības nodošana Financière Sernam norisinājās četros posmos:
a)
SNCF rekapitalizēja sev pilnībā piederošo filiāli Sernam SA 57 miljonu euro apmērā;
b)
Sernam SA par labu sev pilnībā piederošajai filiālei Sernam Xpress veica iemaksu 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz visiem Sernam aktīviem, tostarp attiecībā uz a) apakšpunktā aprakstītās rekapitalizācijas 57 miljoniem euro, un pasīviem, izņemot tā saucamos “finanšu” pasīvus (peļņas līdzdalības aizdevums, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas, pasīvs, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu) (12). Sernam SA par veikto iemaksu saņēma vienu Sernam Xpress daļu ar nominālvērtību 100 euro;
c)
Pēc tam Sernam Xpress palielināja kapitālu par 2 miljoniem euro, ko pilnībā parakstīja SNCF. Pēc šī darījuma SNCF piederēja vairākums Sernam Xpress daļu;
d)
Uzņēmumi Sernam SA un SNCF par 2 miljoniem euro pārdeva Financière Sernam visas tiem piederošās Sernam Xpress daļas, tādējādi Financière Sernam pārstāv visu Sernam Xpress kapitālu.
(34)
Sernam SA likvidēja tiesas ceļā 2005. gada 15. decembrī. Šīs likvidācijas pasīvos tika iekļauts 41 miljons euro, kas saskaņā ar lēmumu Sernam 2 atmaksājams SNCF (13).
(35)
Veiktie darījumi ir atspoguļoti zemāk esošajā tabulā:
(36)
Papildus SNCF īstenotajai Sernam SA rekapitalizācijai 57 miljonu euro apmērā un Sernam Xpress rekapitalizācijai 2 miljonu euro apmērā 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands paredzēja arī SNCF garantijas Financière Sernam (garantijas ir aprakstītas no 72. līdz 85. apsvērumam lēmumā par procedūras uzsākšanu) un noteikumu par līgumsaistību izbeigšanu gadījumā, ja piecu gadu laikā pēc saprašanās memoranda noslēgšanas Komisija pieņem negatīvu lēmumu (šis noteikums ir aprakstīts 117. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu).
2.5. PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI
(37)
Komisija 2008. gada 16. decembra lēmumā vēlējās pārbaudīt, vai Francija ir ievērojusi 3. panta 2. punktu lēmumā Sernam 2, kā tā apgalvoja, un vai Francijas izvēlētā metode nesaderīgā 41 miljona euro atbalsta atgūšanai, proti, valsts prasījuma iekļaušana Sernam SA bankrota pasīvos, ļauj novērst šā atbalsta radīto konkurences kropļojumu. Turklāt Komisija vēlējās pārbaudīt, vai Sernam SA aktīvu nodošanas darījums nav pamatā jaunam valsts atbalstam, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2.6. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
2.6.1. Sūdzības iesniedzēju apsvērumi
(38)
Pirmkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka nav ievēroti lēmuma Sernam 2 nosacījumi attiecībā uz Sernam SA aktīvu pārdošanu.
(39)
Lēmumā Sernam 2 noteiktais nodošanas termiņš, proti, 2005. gada 30. jūnijs nav ievērots, jo uzņēmuma nodošanas darījumus apstiprināja un tā daļas nodeva tikai 2005. gada 17. oktobrī.
(40)
Attiecībā uz nodošanas cenu pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka to noteica, pamatojoties tikai uz Financière Sernam izteikto pārpirkšanas piedāvājumu. Šis piedāvājums bija nelikumīgs savā būtībā, jo ietvēra jaunu atbalstu, proti, Sernam SA rekapitalizāciju. Pirmais sūdzības iesniedzējs uzsver, ka saskaņā ar pierādījumiem, ko Komisija sniedz lēmumā par procedūras sākšanu, Sernam Xpress nebija no Sernam SA neatkarīgs uzņēmums.
(41)
Turklāt nodošanas darījumi patiesībā bija daļu pārdošanas darījums (share deal), proti, saņēmēja uzņēmuma uzturēšana tirgū, nomainot tā īpašnieku.
(42)
Tāpat sūdzības iesniedzējs norāda, ka pārkāpts nosacījums par pārskatāmu un atklātu pārdošanas procedūru. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka pēc Sernam SA un Sernam Xpress rekapitalizācijas nodot sabiedriskai apspriešanai drīzāk vajadzēja Sernam Xpress, nevis Sernam SA pārdošanu, kā arī uzaicinājumam iesniegt pārpirkšanas piedāvājumus drīzāk vajadzēja attiekties uz Sernam Xpress, nevis Sernam SA pārdošanu.
(43)
Otrkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs norāda uz manipulācijām, kas veiktas attiecībā uz nodoto aktīvu un pasīvu novērtēšanu un pārdotā uzņēmuma vērtības pazemināšanu.
(44)
Treškārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzskaita vairākus pasākumus, kas, pēc viņa domām, ietver jaunu atbalstu: rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, nelikumīgā 41 miljona euro atbalsta neatgūšana, atteikšanās no SNCF finanšu prasījumiem attiecībā uz Sernam SA. Minētie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu.
(45)
Ceturtkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzsver, ka Sernam SA drīzāk vajadzēja likvidēt, nevis pārdot. Sūdzības iesniedzējs piekrīt Komisijas paustajām šaubām par dažu izmaksu iekļaušanu likvidācijas aprēķinā un uzskata, ka nekur nav minēts, ka Sernam pārstrukturēšanas patiesās izmaksas bija mazākas par likvidācijas izmaksām.
(46)
Pirmais sūdzības iesniedzējs secina, ka Francijas iestādes ir ne vien izvairījušās no pienākuma atgūt par nesaderīgu atzīto 41 miljona euro atbalstu, bet arī piešķīrušas jaunu atbalstu vismaz 95 miljonu euro apmērā, papildus dažādiem atbalstiem, kas piešķirti kā garantijas.
(47)
Savukārt otrais sūdzības iesniedzējs neiesniedza apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.
2.6.2. To ieinteresēto personu apsvērumi, kas uzskata, ka lēmums Sernam 2 ir ticis ievērots
2.6.2.1. SNCF apsvērumi
(48)
Uzņēmums SNCF uzskata, ka ir ievērojis 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2 paredzēto nosacījumu. Tas apgalvo, ka līdz 2005. gada 30. jūnijam, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, “vienā partijā” pārdeva visus Sernam aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF.
(49)
SNCF apgalvo, ka nodošanas darījumi ir neatdalāmi un vienlaicīgi. Līdz ar to Komisija nevar tos mākslīgi nodalīt vienu no otra.
(50)
SNCF uzskata, ka negatīvas cenas gadījumā princips par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, tiek ievērots, ja pārdošanas izmaksas ir zemākas par likvidācijas izmaksām, kas būtu jāsedz valstij kā akcionāram, un iesniedz sīkus apsvērumus, lai to pierādītu.
(51)
Visbeidzot, SNCF uzsver, ka pienākums atmaksāt 41 miljona euro atbalstu ir iekļauts Sernam SA likvidācijas pasīvos.
2.6.2.2. Butler Capital Partners apsvērumi
(52)
Pirmkārt, BCP sniedz precizējumus par savu iesaistīšanos Sernam Xpress kapitālā.
(53)
Otrkārt, BCP precizē uzņēmuma Coulonge pārpirkšanas mērķi.
(54)
Treškārt, BCP apstrīd to, ka pēc veiktajām rekapitalizācijām 57 miljonu un 2 miljonu euro apmērā Sernam Xpress bija skaidras naudas pārpalikums. BCP bija jāiemaksā kasē 6 miljoni euro, lai kases atlikumu atjaunotu pieņemamā līmenī, ņemot vērā finansējamo zaudējumu apmēru.
(55)
Ceturtkārt, BCP apstrīd, ka 41 miljona euro atbalsts tika nodots Sernam Xpress. BCP uzskata, ka šāda situācija būtu iespējama tikai tad, ja pierādītu, ka Sernam SA darbība nav nodota par tirgus cenu. Taču BCP apgalvo, ka nodošanu veica, ievērojot atvērtu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru. BCP arī atgādina, ka nodošanas procesam veica ekspertīzi.
(56)
Visbeidzot, attiecībā uz Sernam kontroles pārņemšanas sekām BCP analizē kapitāla palielināšanu kā pārdošanu un uzskata, ka saskaņā ar spriedumiem lietās Banks (14) un SMI (15) hipotētiska atbalsta atgūšana neattiecas uz Financière Sernam vai tā filiāli Sernam Xpress.
2.7. FRANCIJAS APSVĒRUMI
2.7.1. Attiecībā uz lēmuma Sernam 2 ievērošanu
2.7.1.1. Par pārdošanas termiņa ievērošanu
(57)
Francijas iestādes uzskata, ka konkrētu un pircējam juridiski saistošu pārpirkšanas piedāvājumu iesniedza 2005. gada 30. jūnijā, un SNCF to pieņēma tajā pašā dienā, tādējādi saskaņā ar Francijas tiesību aktiem līgumtiesību jomā vienošanās vairs nebija atsaucama
2.7.1.2. Par pārdošanas cenu
(58)
Francijas iestādes uzskata, ka lēmums Sernam 2 neaizliedz pārdot par negatīvu cenu un ka tiesu praksē šāda cena var būt tirgus cena.
(59)
Aktīvus pārdeva par negatīvu cenu 57 miljonus euro apmērā, kas atbilst SNCF veiktās Sernam SA rekapitalizācijas summai. Šī cena bija labāka par sākotnējiem orientējošajiem piedāvājumiem un bija vienīgais konkrētais tirgus piedāvājums SNCF. To apstiprināja vairāki neatkarīgie eksperti (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings un Commission des Participations et Transferts).
(60)
Francijas iestādes apgalvo, ka SNCF iepriekš veiktā rekapitalizācija ir tikai īstenošanas pasākums. Līdz ar to Komisija nevar atsaukties uz šo rekapitalizāciju, lai apstrīdētu Sernam aktīvu tirgus vērtību, neatkarīgi no tā, ka tirgus cenas esamība izslēdz iespēju, ka negatīvo cenu kvalificē kā valsts atbalstu.
2.7.1.3. Par aktīvu pārdošanu
(61)
Atbildot uz Komisijas veikto analīzi, saskaņā ar kuru Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam sastāv no diviem secīgiem darījumiem, proti, 1) visu Sernam SA aktīvu nodošanas “vienā partijā”Sernam Xpress (šajā brīdī Sernam Xpress pilnībā piederēja Sernam SA) grupas iekšienē un pēc tam 2) Sernam Xpress pārdošanas Financière Sernam, kas izpaudās kā daļu pārdošanas darījums (share deal), nevis aktīvu pārdošana, Francijas iestādes uzskata, ka šāda darbības nodošanas procedūras sadalīšana ir mākslīga un nepamatota.
(62)
Pirmkārt, nodošanas darījumi atbilst “nodošanas-pārdošanas darījumam” (opération d’apport-cession), ko īstenoja, izmantojot rekapitalizāciju, proti, nesadalāmam darījumam, ko īstenoja divu iemeslu dēļ: 1) Francijas tiesību akti nepieļauj aktīvu pārdošanu par negatīvu cenu, un 2) bija jānodrošina, ka pārņēmējam nav juridisku saistību ar SNCF.
(63)
Ņemot vērā ilgstoši slikto ekonomisko situāciju (zaudējumi pēdējos četros pārskata periodos pirms pārdošanas bija 309,2 miljoni euro), Sernam SA aktīvu kopējā vērtība bija negatīva.
(64)
Lai ievērotu Francijas tiesību aktos paredzēto aizliegumu pārdot par negatīvu cenu un nodrošinātu to, ka pārdošanas darījums no ekonomiskā viedokļa ir neitrāls gadījumā, ja pārdodamo aktīvu vērtība ir negatīva, praksē paredz: 1) ka cena, ko maksā pircējs, ir simboliska; un 2) izveidot sistēmu, kas paredzēta, lai nodrošinātu kompensāciju pircējam (pārdevēja līdzdalība kapitāla palielināšanā pirms pārdošanas vai pārdevēja atteikšanās no prasījumiem, kas tam būtu attiecībā uz pārdoto uzņēmumu).
(65)
Turklāt, lai izvairītos no tā, ka Sernam SA kreditori apstrīd darījuma spēkā esamību vai izmanto savas tiesības iebilst, “vienā partijā” nodotajiem aktīviem bija jāpievieno Sernam darbības turpināšanai nepieciešamie pasīvi. Vienkārši pārdodot aktīvus, šos pasīvus nevarēja pievienot.
(66)
Līdz ar to bija jāveic daļēja aktīvu nodošana, uz ko attiecas sadalīšanas noteikumi, kas minēti L.236-16. līdz L.236-21. pantā Francijas Tirdzniecības kodeksā. Šajā sakarā Francijas iestādes precizē, ka nodošana ir pielīdzināma pārdošanai, jo arī tā ietver īpašuma nodošanu, par to saņemot nodotā īpašuma saņēmēja uzņēmuma daļas.
(67)
Ņemot vērā, ka saskaņā ar 3. panta 2. punktu lēmumā Sernam 2 saņēmējs uzņēmums nevarēja būt juridiski saistīts ar SNCF, nebija iespējams visus aktīvus “vienā partijā” tiešā veidā nodot Financière Sernam, jo tādā gadījumā nodošanas darījuma dēļ Sernam SA automātiski būtu kļuvis par Financière Sernam akcionāru. Tas izskaidro, kādēļ sākotnēji veica daļēju aktīvu nodošanu Sernam Xpress, bet pēc tam Sernam Xpress pārdeva Financière Sernam.
(68)
Francijas iestādes apgalvo, ka daļējā aktīvu nodošana Sernam Xpress nekādā gadījumā nav līdzekļu nodošana grupas iekšienē, jo Sernam Xpress ir īpašiem nolūkiem izveidota sabiedrība, ko izmanto “vienā partijā” nodoto Sernam SA aktīvu izvietošanai tikai tādēļ, lai tos varētu vienlaicīgi pārdot pircējam uzņēmumam - Financière Sernam, nevis Sernam Xpress mātessabiedrības darbības turpināšanai. Šos aktīvus izvietoja un nodeva Sernam Xpress par to tirgus cenu, lai varētu veikt darījumu. Katrā ziņā aktīvu nodošana ietvēra īpašuma nodošanu, par ko Sernam Xpress pretī izsniedza vienu daļu ar nominālvērtību 100 euro. Francijas iestādes apgalvo, ka šī daļa atspoguļo nodoto aktīvu un pasīvu reālo vērtību pēc rekapitalizācijas 57 miljonu euro apmērā.
(69)
Francijas iestādes, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, saviem apsvērumiem pievienoja tiesību zinātņu profesora Nikolā Molfesī (Nicolas Molfessis) atzinumu, kurā minēts, ka “saskaņā ar Francijas tiesību aktiem […] SNCF nevarēja tiešā veidā Sernam aktīvus “vienā partijā” nodot Financière Sernam; saskaņā ar piemērojamajām tiesību normām SNCF bija jāveic nodošanas-pārdošanas darījums, lai ievērotu Komisijas noteiktos ierobežojumus:
-
Francijas tiesību akti neatzīst pārdošanu par negatīvu cenu, tāpēc darījumu nevarēja veikt par Komisijas noteikto tirgus cenu bez iepriekšējas rekapitalizācijas;
-
Francijas tiesību akti neatzīst atteikšanos no parādprasības par labu citai personai un paredz, ka līguma nodošana ir atkarīga no visu darījumā iesaistīto līgumslēdzēju pušu iepriekšējas vienošanās, ko praksē nav iespējams panākt, tāpēc, lai darbības turpināšanai nepieciešamos pamatdarbības pasīvus varētu nodot, bija jāveic daļēja aktīvu nodošana, lai pārvarētu minēto šķērsli. Lai varētu veikt daļēju aktīvu nodošanu, darījums bija jāveic caur citu uzņēmumu, proti, Sernam Xpress, lai tādējādi ievērotu Komisijas noteikto nosacījumu par juridisku saistību neesamību starp personu, kas nodod īpašumtiesību, un personu, kas tās pārņem.
Sernam izveidoto shēmu jāpielīdzina aktīvu pārdošanai “vienā partijā”
-
Kasācijas tiesa praksē labi zināmo nodošanas-pārdošanas darījumu pielīdzina aktīvu pārdošanas darījumam, ja rādītāji liecina par šo divu darījumu, kas in fine paredzēti aktīvu nodošanai, nedalāmību.
-
Šajā gadījumā ir rādītāji, kas neapšaubāmi apliecina minētās nedalāmības esamību, jo nolīgumos, kas parakstīti starp pusēm, ir acīmredzams, ka šīs puses vēlas, lai šos darījumus uzskatītu par savstarpēji atkarīgiem un tādiem, kas tikai un vienīgi paredzēti Sernam aktīvu pārdošanai Financière Sernam.”
(70)
Francijas iestādes apgalvo, ka Sernam SA aktīvus “vienā partijā” un par negatīvu cenu, kas atbilst tirgus cenai, pārdeva sabiedrībai, kam nav juridisku saistību ar SNCF, un šo darījumu veica pēc sarunām par pārdošanu, ko saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz 3. panta 2. punkts lēmums Sernam 2, rīkoja atklātas, pārskatāmas, beznosacījumu un nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros.
2.7.1.4. Par atlases procedūras atklātību un pārskatāmību
(71)
Francijas iestādes uzskata, ka apgalvojums, saskaņā ar kuru potenciālajiem Sernam SA aktīvu pircējiem nosūtītie dokumenti atsaucas nevis uz Sernam Xpress pārdošanu, bet gan uz Sernam SA aktīvu pārdošanu, ir nepareizs pēc būtības. Turklāt prasība ievērot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu konkursa procedūru neietver to, ka pēc rekapitalizācijas jāizsludina jauns konkurss, jo rekapitalizācija ir konkursa un no tā izrietošās negatīvās cenas tiešais rezultāts.
2.7.1.5. Par tiesisko paļāvību
(72)
Francijas iestādes uzskata, ka lēmums Sernam 2, skaidri paredzot iespēju Sernam aktīvus pārdot “vienā partijā”, SNCF un Francijas iestādēm devis pamatotas cerības, ka tā drīkst rīkoties. Tādējādi, uzsākot valsts atbalsta pārbaudes procedūru, netiek neatzīta Francijas iestāžu tiesiskā paļāvība attiecībā uz lēmumu Sernam 2 un vēl jo vairāk tas, ka Francijas iestādes nodrošinājušas, ka to rīcība Komisijai ir pilnībā pārskatāma, sniedzot tai attiecīgos paskaidrojumus par šā pārdošanas darījuma nosacījumiem.
2.7.2. Par manipulācijām, kuras, kā apgalvots, tikušas veiktas, novērtējot aktīvus un pasīvus, ko Sernam SA nodeva Sernam Xpress
(73)
Attiecībā uz manipulācijām, ko, kā apgalvots, veica attiecībā uz novērtēšanu, Francijas iestādes, pirmkārt, noraida diskontu 22 miljonu euro apmērā attiecībā uz aktīvu novērtēšanu. Būtībā, ņemot vērā, ka runa ir par daļēju aktīvu nodošanu, pēc kuras veic pārdošanas darījumu, saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem grāmatvedības jomā novērtēšana būtu jāveic, nevis pamatojoties uz nodoto aktīvu un pasīvu neto uzskaites vērtību, kā to apgalvo pirmais prasītājs, bet gan uz to faktisko vērtību. Faktisko vērtību nosaka, pamatojoties uz tirgus cenu vai neatkarīgām ekspertīzēm. Spēkā esošos tiesību aktus grāmatvedības jomā piemēroja arī atlikto nodokļu kredītu novērtēšanā. Savukārt zīmolu portfeļa novērtējums ir balstīts Eiropas Komisijas 2001. gada 23. maija novērtējumā, ko veica nodošanas darījuma, ko SNCF īstenoja par labu SCS Sernam, ietvaros.
(74)
Attiecībā uz pasīvu novērtējumu Francijas iestādes uzskata, ka nodoti tika tikai tie pasīvi, kas bija vajadzīgi saņēmējas sabiedrības darbības turpināšanai. Turklāt badwill vērtība atbilst tikai grāmatvedības uzskaitē reģistrētajai negatīvajai tirgus vērtībai 57 miljonu euro apmērā.
2.7.3. Par Sernam Xpress piešķirtā atbalsta 41 miljona euro apmērā atgūšanas pienākuma neesamību
(75)
Francijas iestādes uzsver, ka tam nodalījumam starp daļu pārdošanas darījumu (share deal) un aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal), kas ir pamatā argumentiem, ko Komisija izvirzīja attiecībā uz lietām SMI (16) un CDA (17), šajā gadījumā nav nozīmes.
2.7.3.1. Par darījuma sadalīšanu tādā darījumā, ko veic grupas iekšienē, un daļu pārdošanas darījumā (share deal)
(76)
Ņemot vērā iemeslus, kas aprakstīti no 61. līdz 70. apsvērumam, Francijas iestādes uzskata, ka darījumi, ar ko Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, neizpaužas kā nodošanas darījums grupas iekšienē, pēc kura veic daļu pārdošanas darījumu (share deal), bet gan aktīvu pārdošana trešajai personai.
(77)
Tam pakārtoti, Francijas iestādes uzsver, ka Sernam Xpress tirgus cenā noteikti ņemtu vērā 41 miljona euro parāda esību, ja atbalsts tiktu nodots. Šādā gadījumā negatīvā cena būtu 98 (57 + 41) miljoni euro. Taču uzņēmuma Financière Sernam“samaksātā” (faktiski saņemtā) negatīvā cena bija tikai 57 miljoni euro. Līdz ar to pārdevējs ietaupīja 41 miljonu euro un tādējādi saglabāja atbalsta sniegtās ekonomiskās priekšrocības. Šajā kontekstā Francijas iestādes atsaucas uz spriedumu lietā Banks (18).
2.7.3.2. Par to nosacījumu ievērošanu, ko paredz spriedumos lietās CDA un SMI
(78)
Francijas iestādes uzsver, ka spriedumā lietā CDA Tiesa uzskatīja, ka tas, ka CDA turpināja īstenot atbalstu saņēmušu uzņēmumu darbību, pats par sevi nepierāda, ka šajā gadījumā pastāvēja nodoms izvairīties no atgūšanas rīkojuma izpildes (19).
(79)
Tiesa precizēja, ka nav bijis nodoma izvairīties no atgūšanas rīkojuma izpildes, jo CDA samaksāja tirgus cenu par sabiedrības LCA aktīvu pārņemšanu. (20)
(80)
Francijas iestādes apgalvo, ka Sernam Xpress iegādājās Sernam SA aktīvus un daļu pasīvu par to tirgus cenu, un tādējādi šī darījuma rezultātā Sernam Xpress nepārņēma priekšrocību, kas radās, piešķirot atbalstu 41 miljona euro apmērā. Turklāt Komisija nevar atsaukties uz to, ka pēc īstenotās aktīvu pārpirkšanas no Sernam SA paliek tikai tukša čaula, no kuras nav iespējams saņemt par nesaderīgu atzītā atbalsta atmaksu. Šādu argumentu jau izvirzīja spriedumā lietā CDA, un Tiesa to noraidīja (21).
(81)
Francijas iestādes uzsver, ka Sernam SA aktīvu pārdošana “vienā partijā” bija iespēja, ko Komisija bija skaidri paredzējusi. Līdz ar to SNCF īstenoto darījumu, ar kuru tas citam uzņēmumam par tirgus cenu “vienā partijā” pārdeva Sernam aktīvus, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, nekādā gadījumā nevar uzskatīt par šīs iespējas apiešanu.
(82)
To nevar uzskatīt par apiešanu vēl jo vairāk tāpēc, ka pati Komisija atzina, ka šādas apiešanas iespējamība ir izslēgta “tad, ja papildus noteiktajai tirgus cenai atbalsta saņēmējas sabiedrības visa īpašuma kopumā cesiju veic beznosacījumu procedūras ietvaros, kas pieejama visiem šīs sabiedrības konkurentiem” (22).
(83)
Attiecībā uz Komisijas argumentu (23), saskaņā ar kuru darījums ļāva ne vien pasargāt aktīvus, kā to atļauj spriedums lietā CDA, bet arī izveidot struktūru, kas ļauj finansēt jaunas investīcijas, piemēram, sabiedrības Coulonge pārpirkšanu, pietiktu noteikt, ka darījums, ar ko Sernam Xpress iegādājās sabiedrību Coulonge Services, notika vienlaikus ar darījumu, ar ko BCP ieguva kontroli pār Sernam Xpress, un ka Sernam Xpress varēja izmantot BCP iesaistīšanos tā kapitālā un tādējādi jauniegūtos līdzekļus, lai iegādātos sabiedrību Coulonge.
(84)
Tādējādi, pretēji Komisijas paustajām šaubām, būtu ievērots arī tas, ko Francijas iestādes atzīst par sprieduma lietā CDA“trešo kritēriju”.
2.7.4. Par jauno atbalstu Sernam Xpress un/vai Financière Sernam
(85)
Attiecībā uz jauna atbalsta esību 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā (SNCF īstenotā Sernam SA rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā; SNCF īstenotā Sernam Xpress rekapitalizācija 2 miljonu euro apmērā; SNCF garantijas Financière Sernam; noteikums par līgumsaistību izbeigšanu) Francijas iestādes uzskata, ka, ja pēc atklātas un pārskatāmas konkursa procedūras pārdod par tirgus cenu, kas ir zemāka par likvidācijas izmaksām, pārdošanas darījums neietver atbalsta elementus.
(86)
Turklāt Financière Sernam piedāvātā negatīvā cena atbilst neatkarīgo ekspertu novērtējumam.
(87)
Francijas iestādes precizē, ka noteikumu par līgumsaistību izbeigšanu 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā iekļāva pēc uzņēmuma Financière Sernam lūguma un tikai tādēļ, lai to pasargātu gadījumā, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu. Francijas iestādes uzskata, ka pārdošanas darījums nebūtu iespējams bez šāda veida noteikuma, un apgalvo, ka Komisija šo noteikumu nav apšaubījusi nevienā no iepriekšējām lietām. (24)
3. KOMISIJAS NOVĒRTĒJUMS
3.1. ATGĀDINĀJUMS PAR 3. PANTA PAMATOJUMU LĒMUMĀ SERNAM 2
(88)
Vispirms Komisija atgādina, ka šo procedūru sāka saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (25), jo Komisijai bija pamats uzskatīt, ka pēc tam, kad Francija bija nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko, ievērojot nosacījumus, atļāva saskaņā ar lēmumu Sernam 1, tā arī nelikumīgi izmantoja atbalstu, ko, ievērojot nosacījumus, atļāva saskaņā ar lēmumu Sernam 2.
(89)
Komisija uzskata, ka jāatgādina iemesli, kuru dēļ tā izvirzīja nosacījumus, kas paredzēti 3. pantā lēmumā Sernam 2 (26):
“[…] lai attaisnotos minētā atbalsta daļas piešķiršana, ņemot vērā atbalsta nelikumīgu izmantošanu, kas konstatēta iepriekš, un pārstrukturēšanas plāna paildzināšanu, Komisija uzskata, ka Sernam jāsniedz īpaša kompensācija, ilgstoši atkāpjoties no būtiski pārslogotām tirgus nozarēm.
Piešķirot valsts atbalstu tirgos, kas atrodas strukturālas pārslodzes, pat norieta stāvoklī, uzņēmums, kam būtu bijis jāpārtrauc darbība pēc paziņotajām grūtībām, var nekavējoties mākslīgi aizņemt ārkārtīgi pieprasītu tirgu daļas, kaitējot konkurējošiem un finansiāli veseliem uzņēmumiem. Jāizvairās arī no tā, ka atbalsts varētu nevēlami padzīt no pieprasīta tirgus finansiāli veselus uzņēmumus par labu tādiem, kas izrādās nespējīgi izdzīvot paši ar saviem līdzekļiem.
Šajā sakarā Komisija uzskata, ka Sernam ilgstoši jāatsakās no darbības pārslogotās tirgus nozarēs, šajā gadījumā no darbības komplektēšanas/tradicionālo sūtījumu tirgus nozarē, ko nodrošina, izmantojot pārvadājumus pa ceļiem.
Lai arī Sernam jau ir uzsācis šo atkāpšanos, Komisija uzskata, ka tā nav pietiekama un tai ir ilgstoši jāturpinās. Šī iemesla dēļ tā uzskata par nepieciešamu izvirzīt nosacījumus, kas i) ļaus Sernam turpināt attīstību dažādošanās virzienā tirgus nozarē, kura jāattīsta (kurā nav pārslodzes) un ii) pārslogotajās, inertajās vai norietošajās tirgus nozarēs Sernam pakalpojumus ļaus aizstāt ar citu uzņēmēju pakalpojumiem (ar mērķi atbrīvot Sernam tirgus daļas šajās nozarēs).
(…)
Komisija arī atgādina, ka Sernam pilnīgas (aktīvu un pasīvu) pārdošanas gadījumā, ko plānojušas Francijas iestādes, jebkurā gadījumā jāpiemēro lēmuma nosacījumi (citiem uzņēmumiem jāpārņem Sernam darbība uz ceļa un jāmaina Sernam darbība uz kravas dzelzceļa transportu). Turpretī, ja Sernam aktīvus pārdod “vienā partijā”, Komisija atgādina, ka divus iepriekšminētos nosacījumus, kas attiecas uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, nepiemēro, zinot, ka Sernam vairs nedarbosies pašreizējā juridiskajā formā un būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem).”
(90)
Līdz ar to lēmumā Sernam 2 paredz divus dažādus Sernam SA pārdošanas scenārijus: pilnībā pārdot Sernam SA (aktīvus un pasīvus) vai pārdot tikai aktīvus. Pirmajā gadījumā uzņēmumam, kas pārņem aktīvus un pasīvus, piemēro nosacījumus, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2, bet otrajā gadījumā tam šos nosacījumus nepiemēro.
(91)
Līdz ar to ir jāatgādina apstākļi, uz ko attiecas Komisijas lēmumi Sernam 1 un Sernam 2. Uzņēmums Sernam SA, kam pastāvīgi bija budžeta deficīts, saņēma valsts atbalstu, kuru tam izmaksāja mātessabiedrība - SNCF - un kurš bija nepieciešamas uzņēmuma tālākai pastāvēšanai.
(92)
Bija jāizbeidz mākslīga uzņēmuma pastāvēšana, kā rezultātā uzņēmums nepamatoti aizņēma tirgus daļas, kaut arī nebija konkurētspējīgs. Līdz ar to, no vienas puses, beidzās sabiedrības Sernam regulārais finansiālā atbalsta process, ko īstenoja valsts, un, no otras puses, šā atbalsta radītajiem konkurences kropļojumiem bija jāpazūd vai jātiek aizstātiem ar kompensācijas pasākumiem. Tātad bija jāatgūst nelikumīgais un nesaderīgais 41 miljona euro atbalsts, ko sabiedrībai Sernam piešķīra laika posmā no 2001. gada līdz 2004. gadam, un jāpieņem kompensācijas pasākumi, ar ko atbrīvo tirgus daļas apmaiņā pret saņemto 503 miljonu euro atbalstu pārstrukturēšanai.
(93)
Komisija uzreiz secina, ka veids, kādā Francija īstenoja 2004. gada lēmumu, ir pretrunā tajā noteiktajiem mērķiem. Francijas iestādes šā lēmuma īstenošanas aizsegā faktiski turpināja piešķirt operatīvo atbalstu un centās saglabāt uzņēmuma saimniecisko pēctecību, neatbrīvojot uzņēmuma tirgus daļas un, tieši pretēji, mēģinot stiprināt tā konkurētspēju.
(94)
Šajā stadijā ir jāveic sistemātiska pārbaude par līdzekļiem, ko Francijas iestādes izmantojušas savu mērķu sasniegšanai.
3.2. AR LĒMUMU SERNAM 2 ATĻAUTĀ ATBALSTA NELIKUMĪGA IZMANTOŠANA
(95)
Francijas iestādes apstiprina, ka nosacījumi, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti. Līdz ar to Komisijai tikai jāpārbauda, vai Francija ir ievērojusi nosacījumus, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2. Atgādinājumam - minētais punkts ir formulēts šādi:
“Ja līdz 2005. gada 30. jūnijam Sernam pilnībā pārdos savus aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, 1. punkta nosacījumus nepiemēro.”
(96)
Kā pierādīts turpmāk tekstā, Francija nav izpildījusi šos nosacījumus.
3.2.1. Darbība netika nodota 2005. gada 30. jūnijā
(97)
Saskaņā ar Francijas iestāžu un pirmā prasītāja apsvērumiem SNCF vadība 2005. gada 30. jūnijā tikai principā pieņēma Financière Sernam konkrēto piedāvājumu. Saprašanās memorandu, kas saista visas darījuma puses, parakstīja tikai 2005. gada 21. jūlijā un dažādos nodošanas darījumus veica tikai 2005. gada 17. oktobrī.
(98)
Komisija secina, ka Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam nenotika līdz 2005. gada 30. jūnijam, kā to pieprasīja lēmumā Sernam 2. Ar šo iemeslu pietiktu, lai secinātu, ka Francija ir nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2.
3.2.2. Darbības nodošana nav pārdošana (27)
(99)
Pārdošanas līgums Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību sistēmās ir balstīts principos, kā pamatā ir romiešu tiesības (emptio venditio). Pārdošana sastāv no īpašumtiesību nodošanas, par to saņemot samaksu. Šai cenai, kā to saskaņā ar Francijas tiesībām uzsver Francijas valdība, ir jābūt pozitīvai.
(100)
Darījums, ar kuru persona, kas vēlas nodot savas tiesības uz vienu vai vairākiem īpašumiem, piedāvā naudu personai, kas šīs īpašumtiesības pārņem, nav pārdošana, bet cita veida nolīgums.
(101)
Šajā gadījumā SNCF samaksāja 59 miljonus euro, veicot Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā un Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, un piešķīra Financière Sernam dažādas garantijas. Maksājums 2 miljonu euro apmērā, ko Financière Sernam veica par labu SNCF, nosedz Sernam Xpress rekapitalizāciju, taču nenosedz pārējos darījuma elementus. Līdz ar to līgumu, kas noslēgts starp SNCF un Financière Sernam, nevar atzīt par pārdošanas līgumu. Turklāt Francijas iestādes šo faktu neapstrīd un paskaidro, ka dažādie darījumi, ar kuriem Sernam SA darbību nodod Financière Sernam, neietver pārdošanu, jo saskaņā ar Francijas tiesībām tās nevarēja īstenot pārdošanas darījumu, kas būtu novedis pie šāda rezultāta.
(102)
Komisija secina, ka līgums, kas noslēgts starp SNCF un Financière Sernam, neietver pārdošanu. Arī tādēļ 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2 nav ievērots, jo nav noticis pārdošanas darījums. Līdz ar to Francija ir nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2.
3.2.3. Darbības nodošana nav Sernam SA aktīvu pārdošana, bet gan tā (aktīvu un pasīvu) pilnīga nodošana
(103)
Pat, ja pieņem, ka Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam ir pārdošanas darījums, 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2ir ievērots, ja šis pārdošanas darījums attiecas tikai uz Sernam SA aktīviem, nevis uzņēmumu kopumā (aktīviem un pasīviem). Tas izriet no 217. apsvēruma lēmumā Sernam 2, kas ir minēts šā lēmuma 89. apsvērumā.
(104)
Kā izklāstīts 2.4. sadaļā, SNCF īstenotā Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam ir balstīta uz to, ka Sernam SA izmantoja sev pilnībā piederošo filiāli Sernam Xpress, kurai nodeva savus aktīvus, kā arī pasīvus, izņemot dažus parādus pret mātessabiedrību SNCF. Pirms šīs nodošanas SNCF rekapitalizēja Sernam SA 57 miljonu euro apmērā, un šos jauniegūtos līdzekļus iekļāva nodotajos aktīvos. Pēc nodošanas SNCF rekapitalizēja Sernam Xpress 2 miljonu euro apmērā. Sernam Xpress daļas pārdeva Financière Sernam par tādu pašu summu (2 miljoniem euro).
(105)
Kā norādīts 2.7.1.3. sadaļā, Francijas iestādes šo darījumu pamato ar divkāršu slogu, jo ir jāievēro gan prasības, kas izriet no Francijas tiesībām, gan tās, kas izriet no lēmuma Sernam 2.
(106)
Tās uzsver, ka darījuma kopējais rezultāts sakrīt ar aktīvu pārdošanas rezultātu. Līdz ar to darījumu vajadzētu pielīdzināt visu Sernam SA aktīvu pārdošanai “vienā partijā” 3. panta 2. punkta izpratnē lēmumā Sernam 2.
(107)
Komisijas secinājumi atšķiras divu iemeslu dēļ:
3.2.3.1. Nodošana izpaužas kā aktīvu un pasīvu nodošana “vienā partijā” grupas iekšienē, pēc kā to saņēmēja filiāle veic daļu pārdošanas darījumu (share deal).
(108)
SNCF īstenotais darījums ļāva Financière Sernam iegūt Sernam Xpress daļas, proti, veikt daļu pārdošanas darījumu (share deal).
(109)
Protams, SNCF vispirms veica darījumu, kurš, kā apgalvo Francijas iestādes, ir atzīts Francijas tiesībās, proti, daļēju aktīvu (faktiski aktīvu un pasīvu) nodošanu. Tomēr pat, ja šo darījumu analizē neatkarīgi no pārējā, to nevar atzīt par “aktīvu pārdošanu trešajai personai”. To veica par negatīvu cenu 57 miljonu euro apmērā, un līdz ar to tas nav pārdošanas darījums (skatīt 3.2.2. sadaļu). Turklāt darījums neattiecas tikai uz aktīviem, bet arī uz visiem pasīviem, izņemot dažus Sernam SA parādus pret mātessabiedrību SNCF. Līdz ar to darījums ietvēra Sernam SA pilnīgu (aktīvu un pasīvu) nodošanu, nevis tikai aktīvu pārdošanu (skatīt arī 3.2.3.2. sadaļu).
(110)
Visbeidzot, līdzekļus nodeva filiālei, kas pilnībā pieder uzņēmumam, kas līdzekļus nodeva, proti, filiālei Sernam Xpress, kas ir īpašiem nolūkiem dibināts uzņēmums, kas paredzēts Sernam SA aktīvu un pasīvu saņemšanai tikai tādēļ, lai to tālāk pārdotu Financière Sernam. Līdz ar to šos līdzekļus nenodeva trešajam uzņēmumam, kas ir neatkarīgs no SNCF.
(111)
Otrkārt, Sernam Xpress daļas pārdeva Financière Sernam, kas arī nav aktīvu pārdošana trešajai personai, bet daļu nodošana vai share deal (un līdz ar to uzņēmuma pilnīga nodošana).
(112)
Līdz ar to neviens no SNCF īstenotajiem darījumiem nav Sernam SA aktīvu pārdošana “vienā partijā” uzņēmumam, kam nav juridisku saistību ar SNCF, un nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.3.2. Nodošana neietvēra tikai Sernam SA aktīvus, bet uzņēmumu kopumā (aktīvus un pasīvus)
(113)
Šā lēmuma 89. apsvērumā minētais 217. apsvērums lēmumā Sernam 2 skaidri nodala Sernam SA aktīvu pārdošanu no uzņēmuma pilnīgas (aktīvu un pasīvu) pārdošanas. No šā apsvēruma acīmredzami izriet, ka, ja Francijas iestādes, kā tās paredzēja lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī, pilnībā pārdod Sernam SA (aktīvus un pasīvus), tām jāievēro nosacījumi, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2.
(114)
Dažādo nodošanas darījumu rezultātā lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī Financière Sernam, pārņemot Sernam Xpress, pilnībā pārņēma visus Sernam SA aktīvus un pasīvus ar šādiem izņēmumiem: no vienas puses, aktīvus palielināja, veicot iemaksu 57 miljonu euro apmērā par labu Sernam SA un 2 miljonu euro apmērā par labu Sernam Xpress (skatīt arī šā lēmuma 3.2.4. sadaļu), un, no otras puses, pasīvus samazināja par summu, kas ietver peļņas līdzdalības aizdevumu, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas, pasīvu, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu, un nesaderīgā 41 miljona euro atbalsta atmaksas pienākumu.
(115)
Taču šie apstākļi nevar apslēpt to, ka Sernam SA aktīvu un pasīvu lielāko daļu vispirms nodeva Sernam Xpress, bet pēc tam - Financière Sernam.
(116)
Darbības nodošana nav Sernam SA aktīvu pārdošana, bet gan tā (aktīvu un pasīvu) pilnīga nodošana ar dažiem izņēmumiem. Līdz ar to arī šā iemesla dēļ nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.4. Nodošana neietver tikai aktīvus, kas lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī piederēja Sernam SA, bet papildu ieguldījumu 59 miljonu euro apmērā
(117)
Attiecībā uz aktīviem Komisija atzīmē arī to, ka 59 miljonus euro iepludināja, veicot Sernam SA un Sernam Xpress rekapitalizāciju, un, raugoties no ekonomiskā viedokļa un ņemot vērā Financière Sernam maksājumu 2 miljonu euro apmērā, iepludinātā summa ir 57 miljoni euro. Šāda aktīvu palielināšana nav atļauta 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2.
3.2.5. Darbība nav tikusi nodota, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru
(118)
Sākumā Francijas iestādes īstenoja pārskatāmu un atklātu procedūru. Tomēr, tai beidzoties, SNCF nebija saņēmis nevienu saistošu piedāvājumu.
(119)
Ņemot vērā, ka pārskatāmā un atklātā procedūra bija neveiksmīga, līgumu par Sernam SA darbības dažādajiem nodošanas darījumiem noslēdza ar Financière Sernam. Ņemot vērā, ka SNCF atsevišķi un neatkarīgi nepiedalījās pārskatāmajā un atklātajā procedūrā, darbības nodošana nenotika, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru.
(120)
Arī šā iemesla dēļ nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.6. Aktīvu pārdošanas mērķis nav ievērots
(121)
Aktīvu pārdošanas mērķis 217. apsvērumā lēmumā Sernam 2 ir izskaidrots šādi:
“Sernam […] būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem).”
(122)
Līdz ar to aktīvu pārdošanas mērķis ir atbrīvot Sernam SA tirgus daļas un aktīvus, kā arī ļaut trešajai personai izmantot šos aktīvus. Tātad aktīvu pārdošana bija paredzēta Sernam SA saimnieciskās darbības pārtraukšanai.
(123)
Taču šajā gadījumā sabiedrību Sernam SA pilnībā pārņēma tās vadības struktūra, ko atjaunoja vēlāk dibinātajā Financière Sernam. Saimnieciskā pēctecība ir pilnīga, turklāt uzņēmums atbrīvojās no ievērojamas parāda daļas un ieguva papildu kapitālu 59 miljonu euro apmērā, no kuriem 57 miljoni euro, raugoties no ekonomiskā viedokļa, jāsedz SNCF. Līdz ar to papildus tam, ka īstenotais darījums neievēro nosacījumus, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, tas arī neļauj sasniegt šā lēmuma mērķus. Tas, tieši pretēji, stiprina uzņēmējdarbības vienību, kas var palielināt konkurences kropļojumus, ko mēģināja samazināt ar lēmumā noteiktajiem pasākumiem.
3.2.7. Francijas sniegtie argumenti nepierāda, ka ir ievērots 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2
(124)
Francijas argumentu, saskaņā ar kuru veiktie darījumi kopumā būtu pielīdzināmi aktīvu pārdošanai “vienā partijā”, nevar pieņemt. Būtībā galvenā īpašība, kas raksturo aktīvu pārdošanu “vienā partijā”, ir nebalstīties daļu pārdošanā. Līdz ar to Komisija nevar piekrist argumentam, saskaņā ar kuru vairākas dažādas juridiskās darbības (daļēja aktīvu un pasīvu nodošana, pēc tam daļu pārdošana (share deal)) būtu pielīdzināmas vienai konkrētai juridiskai darbībai (aktīvu pārdošana), jo, ja faktiski īsteno vienu no juridiskajām darbībām, tā izslēdz pārējās.
(125)
Tāpat nevar piekrist argumentam, saskaņā ar kuru Francijas tiesības nepieļauj Sernam SA aktīvu tiešu pārdošanu Financière Sernam. Pirmkārt, jāatgādina, ka lēmums Sernam 2 Francijai paredzēja divus alternatīvus veidus, kā šo lēmumu īstenot. Pieņemot, ka nebija iespējams pārdot aktīvus, Francijas iestādes varēja lēmumu īstenot saskaņā ar iespēju, ko paredz 3. panta 1. punkts lēmumā Sernam 2 (ierobežot Sernam SA darbību, tā ziņā atstājot tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu un darbību uz autoceļiem nododot apakšuzņēmējam). Otrkārt, ja kreditori - trešās personas - patiešām iebilda pret pārdošanu par negatīvu cenu, Sernam SA varēja uzsākt maksātnespējas procedūru, lai tādējādi aktīvus pārdotu šīs procedūras ietvaros.
(126)
Visbeidzot, ja Francijas iestādēm bija grūtības īstenot lēmumu Sernam 2, tām vajadzēja vērsties pie Komisijas un ar Komisiju vienoties par risinājumu, kā pamatā ir cita shēma, saskaņā ar lojālas sadarbības principu, ko paredz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 3. punktā. Lai gan Francijas iestādes 2004. gada 24. novembrī ieradās Komisijā, kā arī 2004. gada 21. decembrī tai nosūtīja oficiālu vēstuli, informējot par izvēli pārdot aktīvus “vienā partijā”, bet neaprakstot pārdošanas darījuma būtiskos elementus, jāatzīmē, ka Francija nekad nav paziņojusi Komisijai grozījumus pārstrukturēšanas plānā, kuru Komisija ar zināmiem nosacījumiem apstiprināja lēmumā Sernam 2. Taču 3.2.3. sadaļa Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) apstiprina, ka dalībvalsts nevar novirzīties no pārstrukturēšanas plāna, par to neinformējot Komisiju un nesaņemot tās iepriekšēju piekrišanu.
(127)
Taču Komisija nekad nav devusi piekrišanu Francijas īstenotajai Sernam SA aktīvu nodošanai Financière Sernam.
3.2.8. Secinājumi: Francija nav ievērojusi 3. pantu lēmumā Sernam 2 un ir nelikumīgi izmantojusi 503 miljonu euro atbalstu
(128)
Visbeidzot, Komisija uzskata, ka 3. pants lēmumā Sernam 2 nav ievērots. Līdz ar to pārstrukturēšanas atbalsts 503 miljonu euro apmērā, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2, ir izmantots nelikumīgi.
3.2.9. 503 miljonu euro atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu
(129)
Ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējs šo 503 miljonu euro atbalstu izmantoja, pārkāpjot lēmumu Sernam 2, atbalsts saskaņā ar šo lēmumu nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
(130)
Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pamatot atbalsta saderību. Ņemot vērā, ka Francija neminēja nevienu saderības iemeslu, Komisija secināja, ka 503 miljonu euro atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst gan atbalsta pamatsumma, gan procenti, ko aprēķina no atbalsta piešķiršanas dienas.
(131)
Atbalsts ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kurai piešķīra atbalstu un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam SA (šobrīd likvidēta) un vēlāk - Sernam Xpress (pēc vispārējas aktīvu pārejas Sernam Xpress darbību pārņēma Financière Sernam). Būtībā vispirms ir jāuzskata, ka, veicot darījumu grupas iekšienē, Sernam Xpress pārņēma visus Sernam SA aktīvus un daļu pasīvu. Līdz ar to Sernam Xpress turpināja Sernam SA saimniecisko darbību (skatīt arī detalizēto pierādījumu 3.3. nodaļā). Pēc tam vispārējās aktīvu pārejas rezultātā Financière Sernam kļuva par Sernam Xpress tiesību un pienākumu pārņēmēju. Visbeidzot, uzņēmums Financière Sernam, kā arī tā filiāles, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no 503 miljonu atbalsta, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA.
3.3. 41 MILJONA EURO ATBALSTA ATGŪŠANA
(132)
Valsts atbalsts 41 miljona euro apmērā, ko Francijai saskaņā ar lēmumu Sernam 2 bija jāatgūst no atbalsta saņēmēja, tika iekļauts sabiedrības Sernam SA likvidācijas pasīvos.
(133)
Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar 4. pantu lēmumā Sernam 2, ja Sernam SA darbību nodod Financière Sernam, ievērojot procedūru, ko Francijas iestādes atzīst kā pārskatāmu un atklātu, pienākums atmaksāt atbalstu attiecas tikai uz sabiedrību Sernam SA.
(134)
Lēmuma Sernam 2 4. pants ir šādā redakcijā:
“Jebkurai daļējai vai pilnīgai Sernam pārdošanai jānotiek par tirgus cenu, attiecībā uz visiem konkurentiem ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru. Šādos apstākļos uzņēmumam Sernam, ja tas turpina pastāvēt, jāatmaksā atbalsts 41 miljona euro apmērā.”
(135)
Lēmuma 4. pantā nošķir to, vai Sernam saimnieciskā darbība ir vai nav tikusi pārtraukta. Ja šī darbība ir tikusi pārtraukta, no uzņēmumiem, kas aktīvus saņēma par tirgus cenu pārskatāmas un atklātas procedūras ietvaros, atbalsts nav jāatgūst.
(136)
Turklāt Komisija piezīmē, ka Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrā šiem faktoriem ir izšķiroša nozīme.
(137)
Spriedums lietā SMI (29) nodala divus gadījumus attiecībā uz tādas darbības pārdošanu, kas ir saņēmusi atbalstu, proti, uzņēmuma kapitāla daļu pārdošanu, kā rezultātā uzņēmums, kas ir saņēmis atbalstu, saglabā savu juridiskās personas statusu (daļu pārdošanas darījums (share deal)), un pilnīgu vai daļēju viena uzņēmuma aktīvu pārdošanu otram uzņēmumam, kā rezultātā saimniecisko darbību, kas ir saņēmusi atbalstu, vairs neveic tā pati juridiskā persona (aktīvu pārdošanas darījums (asset deal)).
(138)
Attiecībā uz daļu pārdošanas darījumu (share deal) Tiesa ir nolēmusi, ka: (30)
“[…] ja uzņēmumu, kas ir saņēmis nelikumīgu valsts atbalstu, pārpērk par tirgus cenu, proti, lielāko cenu, ko privāts ieguldītājs, kas darbojas parastos konkurences apstākļos, bija gatavs maksāt par šo uzņēmumu, ņemot vērā uzņēmuma situāciju, proti, pēc valsts atbalsta saņemšanas, atbalsta elementu novērtē kā tirgus cenu un iekļauj pirkuma summā. Šādā situācijā nevar uzskatīt, ka pircējs ir guvis priekšrocību attiecībā pret citiem tirgus dalībniekiem (šajā ziņā skatīt 2001. gada 20. septembra spriedumu lietā C-390/98 Banks, Krājums, I-6117. lpp., 77. punkts).
Šajā konkrētajā gadījumā uzņēmums, kam piešķīra nelikumīgu valsts atbalstu, saglabā savu juridiskās personas statusu un turpina savām vajadzībām īstenot darbību, ko finansē no valsts atbalsta. Līdz ar to šis parasti ir uzņēmums, kurš saglabā konkurences priekšrocību, kas ir saistīta ar minēto atbalstu, un kuram ir jāatmaksā summa, kas ir vienāda ar minēto atbalstu. […]”
(139)
Attiecībā uz aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal) Tiesa secināja šādi: (31)
“gadījumā, ja tiek radīti jauni uzņēmumi, tos atdalot no atbalstu saņēmuša maksātnespējīga uzņēmuma nolūkā turpināt tā darbību, šādiem uzņēmumiem noteikti var prasīt atmaksāt attiecīgo atbalstu, ja tiek konstatēts, ka atbalsts šiem uzņēmumiem sniedzis konkurences priekšrocības. Tā varētu rīkoties, jo īpaši tad, ja šie jaunie uzņēmumi iegūst likvidējamā uzņēmuma aktīvus, par to nesamaksājot tirgus nosacījumiem atbilstīgu summu, vai ja secina, ka šie uzņēmumi ir izveidoti, lai apietu pienākumu atmaksāt minēto atbalstu.”
(140)
Tāds pats nodalījums ir spriedumā lietā Seleco (32). Šajā spriedumā Tiesa apstiprina, ka, ja dažas nodošanas darījuma sastāvdaļas ļauj konstatēt saimniecisko pēctecību starp diviem uzņēmumiem, Komisija var būt spiesta pieprasīt, ka atbalsts jāatgūst ne vien no sākotnējā atbalsta saņēmēja uzņēmuma, bet arī no uzņēmuma, kas nodrošina tā pēctecību, izmantojot tam nodotos ražošanas līdzekļus. Lai noteiktu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība, Tiesa ir atzinusi par būtiskiem šādus rādītājus: nodošanas nolūku (aktīvi un pasīvi, darbaspēka nepārtrauktība, apkopoti aktīvi), nodošanas cenu, pārņemošā uzņēmuma un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāti, nodošanas laiku (pēc izmeklēšanas sākuma, pēc procedūras sākuma vai pēc galīgā lēmuma pieņemšanas) un, visbeidzot, darījuma saimniecisko pamatotību (33).
(141)
Svarīgi atzīmēt arī, ka lietās SMI un Seleco aktīvus pārdeva tiesneša uzraudzībā maksātnespējas procedūras ietvaros. Tajā pārdeva tikai daļu to uzņēmumu aktīvu, attiecībā uz kuriem bija uzsākta maksātnespējas procedūra. Turklāt Tiesa uzskatīja, ka nav pierādīts, ka šie pārdošanas darījumi neatbilstu tirgus apstākļiem.
(142)
Vispārējā tiesa izanalizēja aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal) spriedumā lietā CDA (34) un jo īpaši pārbaudīja, vai attiecīgajā gadījumā ir norādes, kas ļauj secināt, ka, veicot daļēju aktīvu pārdošanu, tiek apiets atbalsta atgūšanas rīkojums. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka attiecīgajā gadījumā Komisija šādu nodomu nav konstatējusi un CDA nav konkurences priekšrocību saistībā ar piešķirto atbalstu. Savus uzskatus Vispārējā tiesa balstīja divos faktos: pārdošanas darījums ietvēra tikai daļu aktīvu, ko pārdeva “vienā partijā”, un šāda rīcība (pārdošana “vienā partijā”) ļāva iegūt lielāku summu nekā tad, ja šie aktīvi būtu pārdoti pa daļām.
(143)
Līdz ar to, ņemot vērā Tiesas un Vispārējās tiesas noteiktos kritērijus, ir jāpārbauda Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam, lai noteiktu, vai ir jāpieprasa Financière Sernam un tā filiālēm - Sernam Services un Aster - atmaksāt atbalstu.
(144)
Attiecībā uz visu Sernam SA aktīvu un pasīvu, izņemot trīs finanšu pasīvus (peļņas līdzdalības aizdevums, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas; pasīvs, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu; pienākums atmaksāt nesaderīgo atbalstu 41 miljona euro apmērā), pilnīgu nodošanu Sernam Xpress, Komisija atzīmē, ka šis nodošanas darījums attiecās uz uzņēmumu kopumā (skatīt 3.2.3. sadaļu). Līdz ar to starp Sernam SA un Sernam Xpress ir saimnieciskā pēctecība. Tas šo gadījumu atšķir no faktiem, kas bija pamatā spriedumiem lietās SMI, Seleco un CDA, kas attiecas tikai uz daļēju aktīvu pārdošanu. Turklāt nodošanu veica grupas iekšienē. To veica pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi galīgo lēmumu, ar ko noteica pienākumu atgūt atbalstu, un tās vienīgais ekonomiskais pamatojums ir ļaut turpināt Sernam 2 darbību, neievērojot nosacījumus, ko paredz 3. pants lēmumā Sernam 2. Līdz ar to ir spēkā visi kritēriji, kas pierāda saimniecisko pēctecību lēmuma un sprieduma lietā Seleco izpratnē.
(145)
Komisija turklāt norāda, ka nodošana Sernam Xpress neatbilst tirgus apstākļiem. Līdzekļus uzņēmumam Sernam Xpress nodeva par negatīvu cenu, neievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru (skatīt 3.2.5. sadaļu). Papildus negatīvajai cenai 57 miljonu euro apmērā, ko paredzēja kā darbības atbalstu, lai segtu Sernam Xpress zaudējumus laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam (35), jāpievieno atteikšanās no SNCF prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA (skatīt 27. apsvērumu). Visbeidzot, Komisija norāda arī, ka Sernam SA pasīvi ir parādi pret trešajām personām, nevis pret SNCF. Veicot kapitālieguldījumu 57 miljonu euro apmērā, SNCF ļāva Sernam Xpress pilnībā nokārtot visas parādsaistības vismaz attiecībā uz laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. Ja turpretī SNCF būtu pārdevusi tikai aktīvus par pozitīvu cenu, Sernam SA parādsaistības pret trešajām personām tiktu nokārtotas tikai tādā apjomā, kādu nodrošinātu pārdošanas ienākumi. Šis ir vēl viens pierādījums tam, ka līgumiskais līdzsvars starp SNCF un Financière Sernam neatbilst tirgus apstākļiem.
(146)
Jānorāda arī tas, ka negatīvā cena 57 miljonu euro apmērā ir lielāka nekā labākais piedāvājums, ko saņēma neveiksmīgā konkursa ietvaros,- negatīva cena 56,4 miljonu apmērā (otrās kārtas piedāvājums [5. kandidāts]).
(147)
Nodošanas rezultātā Sernam Xpress izvairījās no 41 miljona euro atgūšanas rīkojuma, kas bija saistošs Sernam SA, un varēja turpināt Sernam SA darbību, neatmaksājot minēto atbalstu un neievērojot nosacījumus, ko paredz 3. pants lēmumā Sernam 2.
(148)
Tādēļ Komisija secina, ka, pēc tam, kad Sernam SA bija nodevis savu darbību Sernam Xpress, Sernam Xpress saglabāja konkurences priekšrocību saistībā ar piešķirto atbalstu. Starp abiem uzņēmumiem ir saimnieciskā pēctecība, un nodošanas darījums ir izvairīšanās no atgūšanas rīkojuma, kas bija saistošs Sernam SA.
(149)
Kā paskaidrots spriedumos lietās SMI un Seleco, nelikumīga atbalsta saņēmējas sabiedrības akcionāram šīs sabiedrības daļas pārdodot trešajai personai, netiek ietekmēts pienākums atbalstu atgūt no saņēmējas sabiedrības. Tādējādi, pārdodot Sernam Xpress kapitāla daļas Financière Sernam, Sernam Xpress netiek atbrīvots no pienākuma atmaksāt atbalstu 41 miljona euro apmērā.
(150)
Pēc Sernam Xpress un Financière Sernam apvienošanās pienākums atmaksāt atbalstu kļuva saistošs Financière Sernam. Turklāt uzņēmums Financière Sernam un tā filiāles, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no 41 miljona euro atbalsta, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA.
(151)
Jāpiebilst, ka, pamatojoties uz iemesliem, kas minēti 3.4. sadaļā, Francijas iestāžu argumenti, kas attiecas uz privāta ieguldītāja, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, principa piemērošanu, ir jānoraida.
3.4. PAR SERNAM XPRESS PIEŠĶIRTO JAUNO ATBALSTU
(152)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands paredz vairākus pasākumus, ko var uzskatīt par jaunu atbalstu (sk. 36. apsvērumu). Komisijai ir jāpārbauda, vai šie pasākumi ir uzskatāmi par jaunu atbalstu un, ja vajadzīgs, jāpārbauda, vai šādu atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(153)
Francijas iestādes apgalvo, ka visi šie pasākumi atbilst principam par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. SNCF nodeva Sernam SA darbību uzņēmumam, kas pārskatāmas un atklātas konkursa procedūras ietvaros izteica vislabāko piedāvājumu, un, pat ja šis piedāvājums bija par negatīvu cenu, tas valstij kā akcionāram izmaksātu mazāk nekā Sernam likvidācija.
(154)
Komisija uzskata, ka atbalsta atgūšanas kontekstā nav jāpiemēro princips par privātu ieguldītāju. Valstij atgūstot atbalstu, tā rīkojas saskaņā ar pienākumiem, ko tai uzliek Savienības tiesību normas, un nevis kā valsts - akcionārs.
(155)
Turklāt Komisija norāda, ka 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2 nosaka, ka aktīvu pārdošana ir līdzvērtīga kompensācijas pasākumiem, ko paredz 3. panta 1. punkts lēmumā Sernam 2. Saskaņā ar 40. punktu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (36) zaudējumus nesošas darbības nodošanu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. Negatīvā cena, par ko vienojās SNCF un Financière Sernam, norāda uz zaudējumus nesošas darbības nodošanu, kas nevar būt līdzvērtīgi kompensācijas pasākumam. Šajā gadījumā negatīvā cena atbilst uzņēmumam sniegtam operatīvam atbalstam, kas līdz ar to pēc būtības neder konkurences kropļojumu mazināšanai.
(156)
Turklāt, ja pieņemtu Francijas nostāju, Francija varētu izvairīties no sava pienākuma atgūt no uzņēmuma Sernam SA un jebkura cita uzņēmuma, kas turpina tā saimniecisko darbību, nesaderīgo 41 miljona euro atbalstu, ko par nesaderīgu atzīst saskaņā ar lēmumu Sernam 2, kā arī nelikumīgi izmantoto atbalstu 503 miljonu euro apmērā. Šāds iznākums būtu klajā pretrunā ar Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir nekavējoties jāatgūst atbalsts, izmantojot visus pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp arī konfiscējot uzņēmuma aktīvus un, ja vajadzīgs, likvidējot uzņēmumu, ja tas nespēj atmaksāt attiecīgo atbalstu. (37)
(157)
Tāpat, pieņemot Francijas nostāju, pastāvētu diskriminācija starp privātā un valsts sektora uzņēmumu. Valsts varētu turpināt līdzekļu atgūšanu no privāta uzņēmuma, ja nepieciešams, līdz pat tā likvidācijai, taču valsts uzņēmums no šāda iznākuma varētu izvairīties, ja vien valstij būtu lētāk šo uzņēmumu pārdot par negatīvu cenu, nevis atgūt nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu, ko tas ir saņēmis.
(158)
Tādēļ Komisija uzskata, ka Francija nevar atsaukties uz principu par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, lai uz atbalsta pasākumiem, ko paredz 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands, neattiecinātu valsts atbalsta jēdzienu.
(159)
Tāpēc jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir snieguši priekšrocību Sernam Xpress vai Financière Sernam. Ņemot vērā, ka šie divi uzņēmumi vēlāk apvienojās, nav jāizdala vienam vai otram uzņēmumam piešķirtais atbalsts. Pārējie trīs kritēriji, kas nosaka atbalsta esību, ir izpildīti: atbalsta pasākumus īsteno par valsts uzņēmuma - SNCF - līdzekļiem, SNCF ir sabiedriska iestāde (EPIC - valsts rūpniecības un tirdzniecības iestāde), ko cieši uzrauga valsts, tādējādi priekšrocības piešķiršana ir attiecināma arī uz valsti. Ņemot vērā, ka Sernam Xpress/Financière Sernam veic darbību autotransporta jomā, kurā var brīvi konkurēt Eiropas Savienības robežās, minētā priekšrocība var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
3.4.1. Par SNCF veikto Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā
(160)
SNCF veicot Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā, uzņēmums Sernam SA saņēma ievērojamu finansiālu priekšrocību, kādas nav tā konkurentiem. Pēc tam šo priekšrocību līdz ar citiem aktīviem un pasīviem nodeva Sernam Xpress.
3.4.2. Par SNCF veikto Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā
(161)
SNCF veicot Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, uzņēmums Sernam Xpress saņēma ievērojamu finansiālu priekšrocību, kādas nav tā konkurentiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka SNCF no Financière Sernam saņēma maksājumu 2 miljonu euro apmērā, kas nosedz rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, un līdz ar to šī rekapitalizācija nav sniegusi priekšrocību.
3.4.3. Par atteikšanos no SNCF prasījuma tiesībām attiecībā uz Sernam SA
(162)
Kā paskaidrots 33. apsvērumā, Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam neietver divus SNCF prasījumus 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA. Atsakoties no šiem prasījumiem, SNCF piešķir priekšrocības Sernam Xpress/Financière Sernam tādā pašā apmērā.
3.4.4. Par SNCF sniegtajām garantijām
(163)
Sernam SA darbību nododot Financière Sernam, SNCF sniedza šādas garantijas:
-
SNCF apņēmās konkrētā termiņā pabeigt iekārtot īpašas telpas (Valenton), kas ir nepieciešamas TBE apsaimniekošanai, kavējuma gadījumā apņemoties maksāt soda naudu 1 miljona euro apmērā;
-
SNCF apņēmās segt jauno darbības telpu īres iespējamo pieaugumu tādā apmērā, par kādu šī īre ir pieaugusi, nosakot šāda seguma maksimālo summu 3 miljonu euro apmērā;
-
SNCF par trīs gadiem pagarināja […] dzelzceļa strādnieku, kas tika norīkoti Sernam, tiesības tikt atjaunotiem darbā SNCF;
-
SNCF par trīs gadiem pagarināja sociālo protokolu, ar ko […] Sernam darbiniekiem, ja (Sernam) tos atlaiž, nodrošina pārkvalificēšanās iespēju SNCF;
-
SNCF garantēja “Train Bloc Express (TBE) pēctecību” (38) un pieeju TBE (39). Šajā nolūkā SNCF samaksāja Sernam Xpress 3 miljonus euro.
(164)
Attiecībā uz divām pirmajām garantijām ir acīmredzami, ka tās sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam. Ja šo divu garantiju nebūtu, Sernam Xpress/Financière Sernam attiecīgās izmaksas būtu jāsedz no saviem līdzekļiem.
(165)
Attiecībā uz TBE garantijām Komisija uzskata, ka tās ievērojami samazina Sernam Xpress/Financière Sernam risku. Līdz ar to tās sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam.
(166)
Francija uzskata, ka patieso labumu no dzelzceļa darbiniekiem piešķirtās garantijas gūst SNCF. Proti, SNCF zināmu skaitu dzelzceļa strādnieku norīkoja Sernam SA. Šiem dzelzceļa strādniekiem, kuru izmaksas sedza Sernam SA, bija tiesības atgriezties SNCF uz vienkārša pieteikuma pamata. Ņemot vēra bažas, ko varēja izraisīt privatizācija, SNCF pagarināja periodu, kurā dzelzceļa darbinieki varēja izmantot šīs tiesības, lai tādējādi izvairītos no šo darbinieku masveida atgriešanās, kas SNCF izmaksātu dārgāk.
(167)
Komisija uzskata, ka, ja šādas garantijas nebūtu, dzelzceļa darbinieki darbības nodošanas brīdī visticamāk būtu pieprasījuši atjaunošanu darbā SNCF. Sernam Xpress tos būtu bijis jāaizstāj ar jauniem darbiniekiem, uz kuriem attiektos privātā sektora tiesības. Komisija uzskata, ka šādā gadījumā, iespējams, jauno darbinieku algas būtu bijušas zemākas par dzelzceļa darbinieku algām un tādējādi kompensētu Sernam Xpress papildizmaksas sakarā ar šo jauno darbinieku ne tik lielo pieredzi vai arī grūtībām, kas saistītas ar liela jaunu darbinieku skaita pieņemšanu ļoti īsā laika posmā.
(168)
Attiecībā uz pārkvalificēšanas garantijas pagarināšanu par trīs gadiem Francija uzskata, ka šis pasākums ietver individuālas tiesības, ko SNCF ir piešķīris konkrētiem darbiniekiem. Ne Financière Sernam, ne Sernam Xpress nav saistības ar šo vienošanos.
(169)
Komisija šai analīzei nepiekrīt. Proti, šīs garantijas rezultātā attiecīgajā periodā ir izdevīgāk palikt nodarbinātam Sernam Xpress, kam šajā sakarā nerodas nekādas papildizmaksas.
(170)
Komisija secina, ka garantijas, ko SNCF paredzēja 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā, izņemot garantiju dzelzceļa strādniekiem, sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Pirmo trīs garantiju vērtību ir viegli aprēķināt (attiecīgi 1 miljons euro, 3 miljoni euro un 3 miljoni euro), taču darbinieku pārkvalificēšanas garantiju ir grūti izteikt skaitļos. Francijai būtu jānosaka apjoms, par kādu palielinātos alga, ko Sernam Xpress/Financière Sernam būtu jāizmaksā darbiniekiem, lai sasniegtu šo pašu mērķi bez minētās garantijas.
3.4.5. Par pārdošanas cenu
(172)
Lēmuma par procedūras uzsākšanu 164. apsvērumā Komisija izteica šaubas par to, vai negatīvā cena, ko “samaksāja” uzņēmums Financière Sernam, atbilst tirgus vērtībai. Šajā sakarā Komisija norāda, ka pa šo laiku uzņēmumi Sernam Xpress un Financière Sernam ir apvienojušies un ka iespējamais atbalsts Financière Sernam pārāk augstas negatīvas cenas izteiksmē nepārsniedz atbalstu 57 miljonu euro apmērā, ko Sernam Xpress saņēma kā jaunu atbalstu. Līdz ar to vairs nav nepieciešams lemt par to, vai pircējs ir saņēmis atbalstu.
3.4.6. Secinājums par jauna atbalsta esību
(173)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā paredzētie pasākumi, ko apraksta šā lēmuma 3.4. sadaļā, veido jaunu atbalstu Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu un atbalsta atgūšana
(174)
Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pamatot atbalsta saderību. Tā kā Francija nebija minējusi nevienu saderības iemeslu, Komisija secināja, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst gan atbalsta pamatsumma, gan procenti.
(175)
Atbalsts ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kuras īstenošanai tika piešķirts atbalsts un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam Xpress (tā pievienojās Financière Sernam).
3.5. PAR NOTEIKUMU PAR LĪGUMSAISTĪBU IZBEIGŠANU
(176)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā ir ietverts noteikums par līgumsaistību izbeigšanu gadījumā, ja piecu gadu laikā pēc tā noslēgšanas Komisija pieņem negatīvu lēmumu. Šis noteikums varētu arī ietvert jaunu atbalstu. Tomēr tādā gadījumā risinājums būtu šo noteikumu nepiemērot. Ņemot vērā, ka to faktiski nepiemēroja, tika panākts vajadzīgais rezultāts. Tādēļ nav nepieciešams sīkāk apskatīt šo noteikumu.
3.6. PAR TIESISKO PAĻĀVĪBU
(177)
Francijas iestāžu minēto argumentu, saskaņā ar kuru pasākumi (piemēram, Francijas iestāžu 2004. gada 24. novembra vizīte Komisijā un 2004. gada 21. decembra vēstule), ko Francijas iestādes, ievērojot pienākumu sadarboties, labticīgi veica Komisijā, radīja tiesisko paļāvību attiecībā uz Sernam SA darbības nodošanas Financière Sernam atbilstību lēmumam Sernam 2 un Savienības tiesību normām, nevar ņemt vērā.
(178)
Faktiski Francija informēja Komisiju tikai par savu izvēli pārdot aktīvus “vienā partijā”, bet neaprakstīja Sernam SA aktīvu nodošanas darījuma būtiskos elementus. Jo īpaši 2004. gada 21. decembra informatīvajā paziņojumā Komisijai bija norādīti tikai daži elementi attiecībā uz to, kā tiek organizēta aktīvu nodošanas procedūra un nodrošināta tās atklātība un pārskatāmība, lai līdz 2005. gada 30. jūnijam pārdotu aktīvus par tirgus cenu.
(179)
Tātad Komisija netika informēta par šādiem elementiem:
1)
to, ka plānotais nodošanas darījums izpaudīsies kā aktīvu un pasīvu nodošana citai juridiskai personai (Sernam Xpress) grupas iekšienē, pēc tam pārdodot šo juridisko personu (daļu pārdošanas darījums (share deal));
2)
to, ka līdz ar aktīviem nodos arī daļu pasīvu un ka Sernam SA pasīvos paliks tikai 41 miljona euro atbalsta atgūšanas rīkojums un SNCF prasījumi 38,5 miljonu euro apmērā;
3)
to, ka negatīva pārpirkšanas piedāvājuma gadījumā Francija ir gatava rekapitalizēt Sernam SA un Sernam Xpress.
(180)
Tā kā Komisijai nebija informācijas par šiem elementiem, tā nevarēja paredzēt, kā Francija galu galā ir īstenojusi lēmumu Sernam 2. Gluži pretēji - 2004. gada 21. decembra paziņojums ļauj noprast, ka pārdošanas darījumā pasīvus nenodala un darījumu veic par pozitīvu cenu, jo paziņojumā ir norādīts, ka “līdzko pārdošanas darījums ir noticis, iegūtos līdzekļus izmanto, lai saskaņā ar ierastajām valsts procedūrām segtu juridiskās personas Sernam saistības, tostarp nesaderīgo atbalstu”.
(181)
Ja par iespējamo rekapitalizāciju (3. elements), ņemot vērā negatīvās cenas, ko piedāvāja par Sernam SA aktīviem, uzzināja tikai piedāvājumu saņemšanas brīdī, tad vismaz par to, ka aktīvus pārdos līdz ar daļu pasīvu (2. elements), Francijai vajadzēja zināt jau tad, kad tā sagatavoja savu 2004. gada 21. decembra paziņojumu. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes nevar pieprasīt tiesisko paļāvību, jo tās 2004. gada 21. decembrī vai vēlāk brīvprātīgi neinformēja Komisiju par šiem būtiskajiem elementiem.
(182)
Visbeidzot un galvenokārt, ja Francijas iestādēm bija grūtības īstenot lēmumu Sernam 2, tām vajadzēja vērsties pie Komisijas un ar Komisiju vienoties par tādu risinājumu, kura pamatā ir cita shēma, saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 3. punktā. Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40) 3.2.3. sadaļā ir apstiprināts, ka saskaņā ar šo vispārējo principu dalībvalsts nevar novirzīties no pārstrukturēšanas plāna, par to neinformējot Komisiju un nesaņemot tās iepriekšēju piekrišanu.
(183)
Turklāt Komisija nekad nav devusi piekrišanu Francijas īstenotajai Sernam SA aktīvu nodošanai Financière Sernam.
(184)
Līdz ar to Komisija secina, ka ne Francija, ne atbalsta saņēmēji nevar pamatoties uz nekādu tiesisko paļāvību.
4. ATBALSTA ATGŪŠANA
(185)
Komisija secināja, ka lēmuma Sernam 2 nosacījumi nav ievēroti. Tādēļ atbalsta pasākumi, ko atļāva ar lēmumu Sernam 2, ir nelikumīgi īstenoti Regulas Nr. 659/1999 16. panta izpratnē. Ņemot vērā, ka Francija nepamatoja minēto atbalsta pasākumu saderību, tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Līdz ar to Francijai ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai atgūtu minētā atbalsta pamatsummu un procentus.
(186)
Minēto atbalstu pasākumu summa ir 503 miljoni euro. To daļēji veido vairāki pārstrukturēšanas atbalsta pasākumi 2 938 miljonu franku jeb 448 miljonu euro apmērā. Šie atbalsta pasākumi ir atspoguļoti 2003. gada 30. aprīļa lēmuma 3. tabulā, kuras galvenie elementi ir apkopoti turpmāk tabulā:
(Miljonos Francijas franku)
Sākumkapitāls
44
2000. gada zaudējumu finansēšana
698
2001. gada zaudējumu finansēšana
252
Atbalsts pārstrukturēšanai: SNCF finansējums
1 300
Atbalsts pārstrukturēšanai: peļņas līdzdalības aizdevums no SNCF
250
Dzelzceļa strādnieku papildizmaksas
394
Pārstrukturēšanas atbalsts kopā
2 938
(187)
Lai sasniegtu 503 miljonus euro, jāpievieno atbalsts 34 miljonu euro apmērā, ko piešķīra attiecībā uz līgumiem par bagāžas un preses pārvadājumiem, un atbalsts 21 miljona euro apmērā, ko piešķīra attiecībā uz piegādes līgumiem.
(188)
Sīkāku informāciju skatīt 2001. gada 23. maija lēmumā Sernam 1.
(189)
Lai atbalstu atgūtu nekavējoties un efektīvi, Francijas iestādēm jāpaziņo datums, kurā katru atbalstu piešķīra tā saņēmējam (41). Katra atbalsta atmaksas procentus, ko piemēro gan pamatsummai, gan procentiem, aprēķina, sākot no šī datuma un saskaņā ar V nodaļu Regulā (EK) Nr. 794/2004 (42).
(190)
Jāatgūst ir arī atbalsts 41 miljona euro apmērā, kas lēmumā Sernam 2 jau ir atzīts par nesaderīgu, šim atbalstam piemērojot procentus, ko aprēķina ar to pašu metodi.
(191)
Visbeidzot, rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, SNCF atteikšanās no prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA un garantijas, ko SNCF sniedza brīdī, kad Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, izņemot dzelzceļa darbiniekiem sniegto garantiju, arī ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Jāatgūst gan šī jaunā atbalsta pamatsumma, gan tai piemērotie procenti, ko aprēķina ar to pašu metodi. Attiecībā uz atgūstamās summas aprēķina metodi Komisija atsaucas uz šā lēmuma 171. un 189. apsvērumu.
(192)
Nosakot atgūstamā atbalsta apmēru, Francija var ņemt vērā summas, kas SNCF ir atmaksātas sabiedrības Sernam SA likvidācijas ietvaros attiecībā uz 41 miljona euro atbalstu, ieskaitot procentus, un/vai peļņas līdzdalības aizdevumu, ieskaitot procentus.
(193)
Ja par labu uzņēmumam SNCF ir veikts viens kopējs maksājums attiecībā uz visiem tā prasījumiem, Francija var ņemt vērā summas, ko SNCF ir atguvis pēc Sernam SA likvidācijas, tikai proporcionāli abu Sernam SA pasīvos reģistrēto atbalsta pasākumu summas attiecībai pret Sernam SA pasīvos iekļauto prasījumu kopsummu.
(194)
Līdzekļi, tostarp atbalsts, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA un Sernam Xpress, ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kurai piešķīra atbalstu un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam Xpress (tā apvienojās ar Financière Sernam), bet vēl pirms tam - Sernam SA.
(195)
Ir skaidrs, ka sabiedrība Sernam Xpress un tās meitassabiedrības Sernam Services un Aster turpināja Sernam SA saimniecisko darbību, jo Francijas īstenotajai Sernam SA darbības nodošanai Financière Sernam bija tieši šāds nolūks. Turklāt no lietas materiāliem izriet, ka Sernam Xpress, Sernam Services un Aster, izmantojot Sernam SA biznesa plānu un to pašu personālu, turpināja veikt darbību, kas bija saņēmusi atbalstu. Pēc tam, 2011. gada 30. jūnijā, Financière Sernam, vienīgais īpašnieks, pārtrauca sabiedrības Sernam Xpress darbību un pārņēma tās aktīvus. Līdz ar to Financière Sernam ir Sernam Xpress tiesību un pienākumu, kā arī saimnieciskās darbības pārņēmējs, jo šobrīd Financière Sernam īpašumā un tiešā pārvaldībā ir meitassabiedrības Sernam Services un Aster. Turklāt Financière Sernam un tās meitassabiedrības, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no atbalsta. Jāpiemin arī, ka 2011. gada maijā Sernam zīmola nodošanas ietvaros Sernam Services saņēma aktīvu pārvedumu, kuru novērtēja 15 miljonu euro apmērā un par kuru Sernam Services nesniedza pienācīgu kompensāciju. Savukārt Aster 2008. gada martā savā norēķinu kontā saņēma 5 miljonus euro, no kuriem tai par labu atteicās 2008. gada jūlijā, bet 2011. gada decembrī Aster rekapitalizēja, atsakoties no tās norēķinu kontā esošajiem 5 599 998 euro. Līdz ar to abas meitassabiedrības guva labumu no atbalsta, ko sākotnēji piešķīra uzņēmumiem Sernam SA un Sernam Xpress, ne vien tādēļ, ka tās pieder pie grupas un turpina šo uzņēmumu darbību, bet arī tādēļ, ka tām par labu tika nodoti aktīvi vai veikti rekapitalizācijas pasākumi.
(196)
Jāprecizē, ka Sernam SA radās, Sernam SCS pārveidojot par akciju sabiedrību 2001. gada beigās (šajā sakarā skatīt 11. apsvērumu lēmumā Sernam 2). Tādējādi Sernam SCS bija dažu šo atbalstu sākotnējais saņēmējs.
(197)
Ņemot vērā, ka 2012. gada 31. janvārī tika uzsākta sabiedrības Financière Sernam, kā arī tās filiāles Sernam Services sanācijas procedūra, un 2012. gada 3. februārī tika uzsākts Financière Sernam filiāles Aster likvidācijas process, Francijas iestādām ir jānosaka atgūstamā atbalsta pamatsumma, kā arī tai piemērojamie procenti, lai to pēc iespējas ātrāk varētu iekļaut šo uzņēmumu pasīvos,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalsts 503 miljonu euro apmērā, ko Francija piešķīra sabiedrībai Sernam SCS (kas kļuva par Sernam SA) un ko Komisija apstiprināja ar 2004. gada 20. oktobra Lēmumu 2006/367/EK (43), ir īstenots nelikumīgi. Tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Sernam Xpress, kā arī sabiedrība Financière Sernam un tās meitassabiedrības - Sernam Services un Aster - arī guva labumu no minētā atbalsta.
2. Valsts atbalsts 41 miljona euro apmērā, kuru Francija piešķīra Sernam SCS un kurš saskaņā ar lēmumu Sernam 2 ir atzīts par nesaderīgu, arī sniedza labumu gan Sernam Xpress, gan sabiedrībai Financière Sernam un tās meitassabiedrībām - Sernam Services un Aster.
3. SNCF īstenotā Sernam SA rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, SNCF atteikšanās no prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA un garantijas, ko SNCF sniedza brīdī, kad Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, izņemot dzelzceļa darbiniekiem sniegto garantiju, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
1. Francijai ir pienākums panākt, lai Financière Sernam un tās meitassabiedrības - Sernam Services un Aster - tai atmaksā 1. pantā minēto atbalstu.
2. Atgūstamo summu apliek ar procentiem, sākot no dienas, kad to izsniedza saņēmējam, līdz dienai, kad tā ir faktiski atgūta.
3. Procentus piemēro gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004.
3. pants
1. 1. pantā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.
2. Francijai jānodrošina šā lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.
3. Īstenojot šo lēmumu, Francija var ņemt vērā summas, ko SNCF ir atguvis pēc sabiedrības Sernam SA likvidācijas, ievērojot iepriekšminētos nosacījumus.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Francija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
datumu, kurā katru atbalstu piešķīra saņēmējam, un katra atbalsta kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;
b)
detalizētu aprakstu par pasākumiem, kas jau ir veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;
c)
pamatojuma dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.
2. Francija pastāvīgi informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts veiktie pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu līdz 1. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties nosūta visu informāciju par jau veiktajiem un paredzētajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā sniedz arī detalizētu informāciju par atbalsta un procentu summām, kas jau atgūtas no saņēmēja.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2012. gada 9. martā