РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 699/2012
(2012. gada 30. jūlijs),
ar ko nosala pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Krievijas un Turcijas izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (turpmāk “pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) 2011. gada 1. novembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Krievijas un Turcijas (turpmāk “attiecīgās valstis”) izcelsmes caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2011. gada 20. septembrī Eiropas Savienības Sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 40 %, no konkrēto caurulēm paredzētu dzelzs vai tērauda savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
a) Savienības ražotāju atlase
(5)
Ņemot vērā Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu kaitējuma noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(6)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. No 22 Savienības ražotājiem, par kuriem bija zināms, ka pirms izmeklēšanas sākuma tie ražojuši līdzīgo ražojumu, tika atlasīti trīs uzņēmumi.
(7)
Atlase notika, pamatojoties uz pārdošanas un ražošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Atlasītie Savienības ražotāji atrodas četrās dalībvalstīs, un to pārdotais apjoms ir 48 % no visu Savienības ražotāju kopējā pārdotā apjoma Savienībā, un 64 % no to ražotāju, kas pieteicās, pārdošanas apjoma. Neviena ieinteresētā persona iebilda pret ierosināto izlasi.
b) Nesaistīto importētāju atlase
(8)
Ņemot vērā nesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi importētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar izmeklējamo ražojumu izmeklēšanas periodā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim.
(9)
No 38 nesaistītiem importētājiem, ar kuriem Komisija sazinājās, noteiktajā termiņā uz atlases jautājumiem atbildēja tikai pieci uzņēmumi. Viens uzņēmums izrādījās lietotājs, nevis importētājs. Tāpēc tika uzskatīts, ka atlase nav vajadzīga, un anketas tika nosūtītas visiem četriem importētājiem, kas pieteicās. Beidzot tikai divi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanā.
c) Savienības ražotāju eksportētāju atlase
(10)
Ņemot vērā ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar izmeklējamo ražojumu izmeklēšanas periodā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Notika arī apspriešanās ar attiecīgo valstu iestādēm.
(11)
Krievijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. No Turcijas ražotājiem eksportētājiem pieteicās trīs uzņēmumi, tāpēc Komisija nolēma, ka attiecībā uz Turciju atlase nav vajadzīga. Trīs Turcijas uzņēmumi, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā veica lielāko daļu no Turcijas eksporta uz Savienību.
d) Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(12)
Lai veiktu analīzi, Komisija nosūtīja anketas visiem trijiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, kā arī atlasītajiem Savienības ražotājiem un nesaistītiem importētājiem un lietotājiem, kuri sadarbojās.
(13)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no visiem trijiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītiem Savienības importētājiem un četriem lietotājiem.
(14)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
Ražotāji eksportētāji Turcijā
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambula, Turcija,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambula, Turcija,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Stambula, Turcija.
Savienības ražotāji
-
ERNE Fittings, Schlins, Austrija,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itālija.
3. Izmeklēšanas periods
(15)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
4. Pasākumi, kas ir spēkā attiecībā uz citām trešām valstīm
(16)
Antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz konkrētiem Malaizijas, Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas un Taizemes izcelsmes caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda savienotājelementiem un pēc pasākumu apiešanas - arī attiecībā uz konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda savienotājelementiem, kurus nosūta no Indonēzijas, Šrilankas, Filipīnām un Taivānas (ar dažiem izņēmumiem) (3). Valstis, kas minētas iepriekšējā teikumā, turpmāk tekstā tiks sauktas par “valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi”.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(17)
Attiecīgais ražojums ir caurulēm paredzēti dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementi (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80, (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(18)
Ražošanas procesā izmanto leņķu, pāreju un T-veida detaļu ražošanai paredzētas bezšuvju vai metinātas tērauda caurules, savukārt uzliktņu ražošanā par izejmateriālu parasti izmanto tērauda loksnes. Leņķus un pārejas izgatavo ar griešanu un veidošanu, liekšanu vai reducēšanu. T-veida detaļas izgatavo, izmantojot ūdens spiedienu, un uzliktņus izgatavo, veidojot loksnes vai plāksnes. Pirms iepakošanas parasti veic vēl fāzēšanu un apstrādi ar abrazīva materiāla strūklu. Dažos gadījumos ražojumu arī galvanizē. Visu veidu ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim.
(19)
Cauruļu savienotājelemetus izmanto naftas ķīmijas rūpniecībā, celtniecībā, enerģijas ražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskās būvēs. Tos izmanto, lai visos iepriekš minētajos lietojumos savienotu caurules citu ar citu.
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un konkrētiem caurulēm paredzētiem nerūsējošā tērauda savienotājelementiem, ko pārdod attiecīgo valstu iekšzemes tirgū, kā arī un konkrētiem caurulēm paredzētiem nerūsējošā tērauda savienotājelementiem, kurus Savienības ražošanas nozare pārdod Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Krievija
(21)
Kā minēts 11. apsvērumā, Krievijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu dempinga aprēķini attiecībā uz Krieviju, kā paskaidrots turpmāk, tika veikti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
1.1. Normālā vērtība
(22)
Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc normālā vērtība attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(23)
Tiek atgādināts, ka sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par dempingu, importējot attiecīgo ražojumu no Krievijas. Detalizētākas informācijas nebija, tāpēc aprēķini, kuros iegūti šie pierādījumi, tika balstīti uz Krievijai noteikto salikto normālo vērtību. Tomēr, lai normālo vērtību noteiktu precīzāk, Komisija provizoriski nolēma normālo vērtību attiecībā uz Krieviju noteikt, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta izmeklēšanā no Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kuri attiecīgā ražojuma ražošanā Krievijas tērauda bezšuvju caurules izmanto kā izejvielas. Izejmateriālu izmaksas patiešām ir lielākā daļa no kopējām attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, tāpēc šī metode tika uzskatīta par vispiemērotāko, lai, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, attiecībā uz Krieviju noteiktu normālo vērtību.
(24)
Normālā vērtība attiecībā uz Krieviju tādējādi tika aprēķināta, nosakot vidējo svērto normālo vērtību attiecībā uz Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un iepirka daļu izejmateriālu no Krievijas.
(25)
Svarīgi norādīt - lai būtu iespējams reprezentatīvs salīdzinājums ar eksporta cenu, iegūtā normālā vērtība tika noteikta ražojuma veidam (leņķiem), kura importa apjoms ir vislielākais, nevis visiem attiecīgā ražojuma veidiem (skatīt turpmākajos apsvērumos).
1.2. Eksporta cena
(26)
Detalizētākas informācijas par cenām nebija, tāpēc eksporta cena Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat datiem par importu. Ņemot vērā ražojuma veidu, ko deklarē ar konkrētiem KN kodiem, lielo daudzveidību, eksporta cena tika noteikta, izmantojot Eurostat datus par ražojuma veidu (leņķiem), kura importa apjoms ir vislielākais un kurš tiek uzskatīts par reprezentatīvu attiecībā uz visiem attiecīgā ražojuma veidiem. Eksporta cena tādējādi tika noteikta ražojumam ar KN kodu 7307 93 11.
(27)
Eurostat importa dati bija jākoriģē, ņemot vērā to, ka konkrētiem importa darījumiem no Krievijas uz Bulgāriju, Igauniju un Lietuvu bija nepatiesas deklarācijas, visticamāk ražojumu nepareizas klasificēšanas dēļ. Šie darījumi tika identificēti, izmantojot importa statistiku, kas tika darīta pieejama datubāzē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu, un, lai dempinga aprēķinos neizmantotu izkropļotu eksporta cenu, tie netika ņemti vērā eksporta cenas aprēķinos.
1.3. Salīdzinājums
(28)
Dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot uz Eurostat datiem balstīto EXW eksporta cenu ar šeit iepriekš aprakstīto normālo vērtību attiecībā uz Krieviju.
(29)
Lai noteiktu EXW eksporta cenu, CIF eksporta cena, kas balstīta uz Eurostat datiem (un koriģēta, kā izklāstīts iepriekš, lai neizmantotu izkropļotus datus), tika pielāgota, ņemot vērā transporta izmaksas. Tādēļ tika izmantotas sūdzībā aprēķinātās transporta izmaksas, jo tika uzskatīts, ka izmantotais aprēķins ir pamatots.
1.4. Dempinga starpība
(30)
Valsts mēroga dempinga starpība tika izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(31)
Saskaņā ar šo metodi provizoriskā valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Visi uzņēmumi
23,8 %
2. Turcija
2.1. Normālā vērtība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms tiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai šīs pārdošanas kopapjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.
(33)
Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identiski vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(34)
Par katru līdzīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida apjoms, kas izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija aptuveni 5 % no salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopējā apjoma. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecībā uz katru no trim uzņēmumiem lielākajai daļai ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs.
(35)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katra attiecīgā ražojuma veida pārdošana reprezentatīvos daudzumos ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(36)
Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā visu konkrētā veida iekšzemes pārdošanas vidējo svērto cenu.
(37)
Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % (ieskaitot) no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā konkrētā veida vienīgi rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.
(38)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažu salīdzināmu ražojumu veidu rentablās pārdošanas apjoms bijis lielāks par 80 % no iekšzemes pārdošanas kopējā apjoma, un tādēļ, normālās vērtības noteikšanai aprēķinot vidējo cenu, attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem izmantoja visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū. Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, par kuriem arī tika uzskatīts, ka tos pārdod parastā tirdzniecības apritē, tika izmantots tikai rentablais pārdošanas apjoms.
(39)
Ja visi attiecīgā ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kuri netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū, bija jānosaka saliktā normālā vērtība. Visi trīs uzņēmumi, kuros notika izmeklēšana, pārdeva šādus ražojumu veidus eksportam uz Savienību, taču ierobežotos daudzumos.
(40)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs attiecīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, izmeklēšanas periodā bija guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, pieskaitīja tā vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem.
2.2. Eksporta cena
(41)
Visos gadījumos attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
(42)
Vienam no trim Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā bija ļoti ierobežoti eksporta pārdevumi uz Savienību. Attiecīgais uzņēmums apgalvoja, ka tas vēlētos uz Savienību eksportēt vairāk, bet nespētu importētājiem nodrošināt pietiekami zemas cenas, un pieprasīja šo faktu ņemt vērā mūsu veiktajā analīzē.
(43)
Tomēr dempinga aprēķins šim uzņēmumam bija jāveic, pamatojoties uz tā ierobežoto pārdošanas apjomu. Kaut arī uzņēmuma pārdošanas apjomi uz Savienību bija ierobežoti, tos nevar neņemt vērā un tie var būt vienīgais pamats šā uzņēmuma individuālās dempinga starpības aprēķinam. Katrā ziņā to, ka uzņēmums nespēj pārdot vairāk, jo tam esot augstas cenas, nevar uzskatīt par faktoru, kas ietekmē dempinga aprēķinu par šo uzņēmumu.
2.3. Salīdzinājums
(44)
Normālā vērtība tika salīdzināta ar eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas piemēroja jo īpaši saistībā ar transporta un apdrošināšanas izmaksām, ieskaitot transporta izmaksas eksportētājā valstī, atlaidēm, komisijas maksām, kredīta izmaksām un maksām par bankas pakalpojumiem.
2.4. Dempinga starpības
(45)
Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
a) Dempinga starpība izmeklējamajos uzņēmumos
(46)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu individuālā dempinga starpība vienam no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu.
(47)
Tomēr attiecībā uz diviem pārējiem Turcijas ražotājiem, kas sadarbojās, dempinga aprēķini liecināja, ka šie uzņēmumi mērķtiecīgi veikuši dempingu konkrētajā laika posmā, kā arī attiecībā uz dažiem pircējiem un reģioniem. Bija skaidri redzams, ka to eksporta cenu modelis būtiski atšķiras atkarībā no pircēja, reģiona un laika posmiem. Turklāt dempinga aprēķins, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu, pilnībā neatspoguļoja abu attiecīgo ražotāju veiktā dempinga apmēru.
(48)
Tādēļ, lai pilnībā atspoguļotu abu šo uzņēmumu veiktā dempinga apmēru, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālo vērtību, kas bija noteikta, izmantojot vidējo svērto rādītāju, šajā gadījumā salīdzināja ar visu atsevišķo eksporta darījumu cenām uz Savienību.
b) Dempinga starpība uzņēmumiem, kas nesadarbojās
(49)
Attiecībā uz visiem Turcijas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica atlikušo dempinga starpību. Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par salīdzinoši zemu (eksporta apjoms no trim Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija mazāks nekā 80 % no kopējā Turcijas eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā), ar samērīgu metodi noteica atlikušo dempinga starpību, kura bija augstāka par lielāko individuālo starpību starp tiem trim atsevišķiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. Šī starpība tika noteikta, pamatojoties uz reprezentatīvo ražojuma veidu apjomiem, ko pārdevis Turcijas ražotājs, kurš sadarbojās un kuram bija lielākā dempinga starpība no tiem trim uzņēmumiem, kas sadarbojās.
(50)
Saskaņā ar šo metodiku provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
16,7 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare
(51)
Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 22 ražotāji. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozare ir visi 22 Savienības ražotāji, turpmāk - “Savienības ražošanas nozare”.
(52)
Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, trīs atlasītie Savienības ražotāji pārdod aptuveni 50 % no līdzīgā ražojuma Savienības pārdošanas apjoma.
2. Patēriņš Savienībā
(53)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, balstoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, kurš pamatots ar informāciju no atlasīto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem, no sūdzībā iekļautajiem aprēķiniem attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem un no Eurostat datiem par importa apjomu.
(54)
Patēriņš Savienībā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam būtiski samazinājās, proti, par 40 %. Tas 2009. gadā samazinājās par 44 %, 2010. gadā saglabājās šādā pašā līmenī, bet izmeklēšanas periodā mazliet palielinājās, proti, par 4 procentu punktiem.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2008
2009
2010
IP
Vienības (t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indekss (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Imports no attiecīgajām valstīm
3.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvs novērtējums
(55)
Komisija pārbaudīja, vai Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma imports būtu jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(56)
Par abām attiecīgajām valstīm izmeklēšanā noskaidrojās, ka dempinga starpība ir virs pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis sliekšņa un importa par dempinga cenām apjoms no šīm valstīm nav nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.
(57)
Par konkurences apstākļiem importam no Krievijas un Turcijas un līdzīgajam ražojumam izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ražotāji no šīm valstīm izmanto vienus un tos pašus tirdzniecības kanālus un pārdod ražojumu līdzīgām pircēju kategorijām. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka attiecīgajā periodā importam no šīm abām valstīm bija tendence pieaugt tirgus daļas izteiksmē.
(58)
Divi Turcijas eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka šajā gadījumā nav lietderīgi summēt importu no Krievijas un Turcijas, jo importam no šīm valstīm ir atšķirīgas tendences apjomu un cenu ziņā.
(59)
Te jānorāda izmeklēšanā konstatētais, ka importa apjoms no Turcijas ir salīdzinoši stabils, bet importa apjoms no Krievijas palielinās. Tomēr, ņemot vērā pieprasījuma samazināšanos attiecīgajā periodā, importa no abām valstīm tirgus daļas palielinās. Tajā pašā laikā šķiet, ka to cenas vismaz laika posmā no 2009. gada līdz IP būtiski neatšķiras (importa no Krievijas augstā vidējā cena 2008. gadā varētu būt saistīta ar nepareizi sniegtu pārskatu); no Krievijas vidējās cenas ir mazliet zemākas, bet ļoti tuvas vidējām Turcijas cenām.
(60)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti un imports no Krievijas un Turcijas būtu jāpārbauda kumulatīvi.
3.2. Importa apjoms par dempinga cenām
(61)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %. Konkrētāk, 2009. gadā imports samazinājās par 31 % un tūlīt pēc tam 2010. gadā ievērojami palielinājās (par 89 procentu punktiem), tad izmeklēšanas periodā mazliet samazinājās, proti, par aptuveni 12 procentu punktiem. Importa par dempinga cenām apjoms izmeklēšanas periodā bija 2 935 tonnas.
2. tabula
Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm
2008
2009
2010
IP
Vienības (t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indekss (2008 = 100)
100
69
158
146
Tirgus daļa
2 %
3 %
6 %
5 %
Avots: Eurostat.
3.3. Importa par dempinga cenām tirgus daļa
(62)
Tirgus daļa importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir vairāk nekā divkāršojusies, palielinoties no 2 % līdz 5 %.
3.4. Cenas
a) Cenu dinamika
(63)
Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas (Eurostat dati). Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no attiecīgajām valstīm kopumā saglabājās stabila EUR 1 961 par tonnu, izņemot 2010. gadu, kad tās samazinājās par aptuveni EUR 150.
3. tabula
Vidējās cenas importam par dempinga cenām
2008
2009
2010
IP
Vidējās pārdošanas cenas par tonnu
1 961
1 936
1 788
1 961
Indekss (2008 = 100)
100
99
91
100
Avots: Eurostat
b) Cenu samazinājums
(64)
Tika salīdzinātas Turcijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas Savienībā pa ražojuma veidiem. Ņemot vērā, ka Krievijas eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās, cenu samazinājums tika aprēķināts, izmantojot vidējās CIF cenas no Eurostat datiem un Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienībā. Vajadzības gadījumā, lai ņemtu vērā tirdzniecības līmeni un izmaksas pēc importēšanas, tika izdarītas korekcijas attiecībā uz abām attiecīgajām valstīm, attiecībā uz Krieviju ņemot vērā arī muitas nodokli.
(65)
Salīdzinājums liecināja, ka izmeklēšanas periodā Savienībā par dempinga cenām pārdotajam attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgajam ražojumam cenas bija līdz pat 30 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(66)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
(67)
Kā paskaidrots iepriekš, Komisija izmantoja Savienības ražotāju atlasi. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie elementi (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, cenas un dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām) tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas sadarbojās, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz sūdzībā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem Savienības ražotājiem,
-
mikroekonomisko rādītāju (krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.
4.1. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(68)
Ražošanas apjoms Savienībā no 2008. gada līdz IP samazinājās par 44 %. Konkrētāk, 2009. gadā tas samazinājās par 47 % un 2010. gadā vēl par 2 procentu punktiem, tad izmeklēšanas periodā mazliet, proti, par 5 procentu punktiem, palielinājās, sasniedzot 53 653 tonnas.
4. tabula
Ražošanas apjoms
2008
2009
2010
IP
Vienības (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indekss (2008 = 100)
100
53
51
56
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(69)
Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga, proti, 179 912 tonnas.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2008
2009
2010
IP
Vienības (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indekss (2008 = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
53 %
28 %
27 %
30 %
Indekss (2008 = 100)
100
53
51
56
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
(70)
Ražošanas jaudas izmantojums 2008. gadā bija 53 %, 2009. gadā tas samazinājās līdz 28 %, 2010. gadā - līdz 27 %, bet izmeklēšanas periodā nedaudz pieauga līdz 30 %. Ražošanas jaudai saglabājoties nemainīgai, jaudas izmantojuma dinamika neapšaubāmi atspoguļo ražošanas apjoma tendences.
c) Pārdošanas apjoms
(71)
Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 38 %. Pārdošanas apjoms 2009. gadā samazinājās par 45 %, 2010. gadā palika šajā līmenī un izmeklēšanas periodā pieticīgi pieauga par 7 procentu punktiem. Izmeklēšanas periodā Savienības pārdošanas apjoms IP laikā bija 42 379 tonnas.
6. tabula
Savienības pārdošanas apjoms
2008
2009
2010
IP
Vienības (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indekss (2008 = 100)
100
55
55
62
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
d) Tirgus daļa
(72)
Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā bija salīdzinoši nemainīga un izmeklēšanas periodā pat palielinājās līdz 72 %. Lielāka tirgus daļa atspoguļo to, ka Savienības ražotāju pārdošanas apjoma samazinājums ir bijis mazliet mazāks nekā patēriņa samazinājums šajā periodā.
7. tabula
Savienības ražotāju tirgus daļa
2008
2009
2010
IP
Tirgus daļa
70 %
68 %
69 %
72 %
Indekss (2008 = 100)
100
97
98
103
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzība un Eurostat dati
e) Izaugsme
(73)
Ņemot vērā, ka patēriņš no 2008. gada līdz IP samazinājās par 40 %, tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
f) Nodarbinātība
(74)
Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis no 2008. gada līdz IP samazinājās par 18 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami - no 982 cilvēkiem 2008. gadā līdz 824 cilvēkiem 2009. gadā jeb par 16 %, un 2010. gadā saglabājās tuvu šim līmenim, bet izmeklēšanas periodā tas samazinājās līdz 801 cilvēkam.
8. tabula
Nodarbinātība
2008
2009
2010
IP
Vienības (personas)
982
824
833
801
Indekss (2008 = 100)
100
84
85
82
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
g) Ražīgums
(75)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā samazinājās par 31 %. Tas atspoguļo to, ka ražošanas apjoms samazinājās straujāk nekā nodarbinātības līmenis.
9. tabula
Ražīgums
2008
2009
2010
IP
Vienības (t uz darbinieku)
194
121
115
134
Indekss (2008 = 100)
100
63
60
69
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
h) Pārdošanas cenas
(76)
Savienības ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās ievērojami, proti, par vairāk nekā 10 %. Raugoties detalizētāk, sākotnēji 2009. gadā vidējās cenas palielinājās par aptuveni 12 %, taču 2010. gadā tās krasi, proti, par 23 procentu punktiem, samazinājās un izmeklēšanas periodā palika šajā līmenī. Izmeklēšanas periodā Savienības ražotāju vidējā cena bija EUR 3 096 par tonnu.
10. tabula
Savienības ražotāju vidējās cenas
2008
2009
2010
IP
Vienības (EUR par tonnu)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indekss (2008 = 100)
100
112
89
89
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzība
(77)
Kā norādīts iepriekš, importam par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām.
i) Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(78)
Ņemot vērā importa apjomu no Krievijas un Turcijas, tā tirgus daļu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. Svarīgi atgādināt, kā norādīts 16. apsvērumā, ka antidempinga pasākumi ir spēkā pret astoņām valstīm. Ņemot vērā, ka šajā izmeklēšanā aplūkotajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja pārdošanas apjomu un cieta zaudējumus, nevar konstatēt atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
4.2. Mikroekonomikas rādītāji
a) Krājumi
(79)
Atlasīto Savienības ražotāju krājumi perioda beigās no 2008. gada līdz IP samazinājās par 18 %. Raugoties detalizētāk, 2009. gadā krājumi mēreni, proti, par 2 %, palielinājās, vēlāk 2010. gadā samazinājās par 13 procentu punktiem, bet izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 7 procentu punktiem. Atlasīto Savienības ražotāju krājumi izmeklēšanas perioda beigās bija 5 338 tonnas.
11. tabula
Krājumi perioda beigās
Izlase
2008
2009
2010
IP
Vienība (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indekss (2008 = 100)
100
102
89
82
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
b) Algas
(80)
No 2008. gada līdz IP darbaspēka gada izmaksas samazinājās par 10 %. Konkrētāk, 2009. gadā darbaspēka izmaksas samazinājās ievērojami, proti, par gandrīz 20 % (atbilstoši nodarbinātības samazinājumam), tad 2010. gadā palielinājās par 4 procentu punktiem, bet izmeklēšanas periodā samazinājās vēl par 5 procentu punktiem.
12. tabula
Gada darbaspēka izmaksas
Izlase
2008
2009
2010
IP
Vienības (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indekss (2008 = 100)
100
81
85
90
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(81)
Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no neto pārdošanas, pārdodot līdzīgo ražojumu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, samazinājās no pienācīgas peļņas līdz ievērojamiem zaudējumiem. Konkrētāk, peļņa samazinājās no 9,6 % 2008. gadā līdz - 1,2 % 2009. gadā, bet 2010. gadā tā vēl samazinājās līdz - 7,8 %. Stāvoklis mazliet uzlabojās izmeklēšanas periodā, kad zaudējumi bija - 7,0 %.
13. tabula
Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
Izlase
2008
2009
2010
IP
Savienības pārdošanas rentabilitāte
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indekss (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Ienākums no ieguldījumiem
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indekss (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(82)
Ienākums no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(83)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2008. gadā bija pozitīva - EUR 9,3 miljoni. 2009. gadā tā nedaudz uzlabojās, proti, sasniedza EUR 9,8 miljonus, taču 2010. gadā pasliktinājās un samazinājās līdz tikai EUR 1,5 miljonam euro, līdz izmeklēšanas periodā kļuva negatīva, proti EUR - 4,6 miljoni.
(84)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iekļauti lielākās grupās.
14. tabula
Naudas plūsma
Izlase
2008
2009
2010
IP
Vienības (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indekss (2008 = 100)
100
106
16
-50
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
e) Ieguldījumi
(85)
Atlasīto uzņēmumu gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Lielākais kritums bija 2009. gadā, proti, 32 %, 2010. gadā tam sekoja samazinājums par 25 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā vēl par 8 procentu punktiem. Kopējie gada ieguldījumi samazinājās no EUR 8,3 miljoniem 2008. gadā līdz EUR 2,9 miljoniem izmeklēšanas periodā.
15. tabula
Neto ieguldījumi
Izlase
2008
2009
2010
IP
Vienības (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indekss (2008 = 100)
100
68
43
35
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
5. Secinājums par kaitējumu
(86)
Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražotāji attiecīgajā periodā ir ievērojami samazinājuši ražošanas un pārdošanas apjomus. Tas sakrita ar pieprasījuma samazināšanos Savienības tirgū, kas izskaidro Savienības ražošanas nozares tirgus daļas nelielo palielinājumu. Jaudas izmantojums samazinājās no jau tā zemā rādītāja (53 %) 2008. gadā līdz 30 % izmeklēšanas periodā. Arī nodarbinātība samazinājās par 18 %.
(87)
Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji nepārprotami liecina par atlasīto Savienības ražotāju ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. Cenu, rentabilitātes un ienākuma no ieguldījumiem dinamika rāda ļoti negatīvu ainu: samazinājumu no pienācīgiem rādītājiem 2008. gadā līdz ievērojamiem zaudējumiem izmeklēšanas periodā. Ievērojami samazinājās arī naudas plūsma.
(88)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(89)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām ir izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījis kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(90)
No 2008. gada līdz IP tirgū, kas saruka par 40 %, attiecīgā ražojuma importa apjoms par dempinga cenām palielinājās par 46 %, tādējādi tā tirgus daļa palielinājās no 2 % līdz 5 %.
(91)
Attiecīgajā periodā palielinoties attiecīgā ražojuma par dempinga cenām importam no attiecīgajām valstīm, visiem Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājiem bija tendence samazināties, izņemot tirgus daļu. Savienības ražošanas nozare zaudēja 38 % no pārdošanas apjoma Savienībā, un cenu spiediena dēļ, ko Savienības tirgū izraisīja imports par zemām dempinga cenām, pārdošanas cenas samazinājās par 11 %.
(92)
Tas, ka importam par dempinga cenām tās bija ievērojami zemākas, Savienības ražošanas nozarei neļāva pieaugušās ražošanas izmaksas atspoguļot cenā, tādējādi izmeklēšanas periodā rentabilitāte samazinājās un kļuva negatīva.
(93)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka imports par zemām dempinga cenām no Krievijas un Turcijas nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(94)
Attiecīgajā periodā bija ievērojams imports no citām trešām valstīm, to skaitā no valstīm, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi. Kopējā tirgus daļa importam no citām valstīm, izņemot Krieviju un Turciju, no 2008. gada līdz IP samazinājās no 28 % līdz 23 %.
(95)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, nākamākajā tabulā parādīts, kā mainījušies importa apjomi, cenas un tirgus daļas valstīm, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi, un citām trešām valstīm.
16. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2008
2009
2010
IP
Valstis, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi
Apjoms (t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Tirgus daļa (%)
21
24
18
17
Vid. cena (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Citas trešās valstis
Apjoms (t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Tirgus daļa (%)
7
5
7
6
Vid. cena (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Kopā no visām trešām valstīm, izņemot Krieviju un Turciju
Apjoms (t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Tirgus daļa (%)
28
29
25
23
Vid. cena (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kā norādīts iepriekšējā tabulā, imports no astoņām valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, turpināja ieplūst Savienības tirgū, lai gan to tirgus daļa samazinājās no 21 % 2008. gadā līdz 17 % izmeklēšanas periodā. Šā importa vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Protams, iepriekšējā tabulā, kas pamatojas uz Eurostat datiem, parādītas vidējās CIF cenas pirms maksājumu piemērošanas. Tomēr pat tad, ja antidempinga maksājums ir ņemts vērā, šā importa cenas tik un tā ir zemas un ir salīdzināmas ar cenām par importu no Krievijas un Turcijas, un ir daudz zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās cenas.
(97)
Tomēr tiek atzīts, ka izmeklējamajam ražojumam ir ievērojams skaits dažādu veidu un vispārējo vidējo cenu salīdzinājums varētu nebūt nozīmīgs rādītājs. Vienlaikus tiek uzskatīts, ka pašlaik spēkā esošie antidempinga pasākumi novērš šā importa kaitīgo ietekmi.
(98)
Tāpēc un ņemot vērā, ka tirgus daļa importam no valstīm, uz kurām attiecas pasākumi, samazinās, tiek provizoriski secināts, ka negatīvā ietekme, ko rada imports par zemām cenām, nespēj izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(99)
Tirgus daļa importam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā mazliet samazinājās no 7 % 2008. gadā līdz 6 % izmeklēšanas periodā. Šā importa vidējās cenas kopumā bija augstākas nekā importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, bet mazliet zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās cenas.
(100)
Kaut arī ražojuma veidu lielās dažādības dēļ vidējo cenu salīdzinājums varētu nebūt nozīmīgs rādītājs, ņemot vērā šā importa samazināšanās tendenci, provizoriski tiek secināts, ka negatīvā ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm, arī nespēj izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
3.2. Tirgus sarukšanas un ekonomikas krīzes ietekme
(101)
Visticamākais cauruļu savienotājelementu patēriņa samazinājuma iemesls ir 2008. un 2009. gada finanšu un ekonomikas krīze. No 2008. līdz 2009. gadam patēriņš samazinājās par vairāk nekā 40 %, un šis līmenis saglabājās zems visā atlikušajā attiecīgajā periodā (tomēr izmeklēšanas periodā mazliet palielinājās). Ņemot vērā, ka nemainīgās izmaksas ir līdz 40 % no Savienības ražotāju ražošanas izmaksām, samazināta pieprasījuma, pārdošanas apjoma un izlaides dēļ vienības ražošanas izmaksas ir ievērojami paaugstinājušās. Tas acīmredzami būtiski ietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(102)
Atzīstot, ka izlaides samazināšanās būtu varējusi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli, jo īpaši 2009. gadā (kad šī samazināšanās faktiski notika), būtu pamatoti sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare spētu paaugstināt savas cenas vismaz vidējā termiņā un ilgtermiņā un nākamajos gados atspoguļot izmaksu pieaugumu cenā. Tomēr, kā redzams no Savienības cenu samazināšanās, šajā gadījumā tā nav, un tiek uzskatīts, ka tas nebija iespējams tādēļ, ka par dempinga cenām veiktajam importam cenas bija ievērojami zemākas.
(103)
Ņemot vērā iepriekš aprakstīto, tiek provizoriski secināts, ka pieprasījuma samazinājuma negatīvā ietekme nespēj izjaukt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(104)
Tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(105)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā sakarā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, to skaitā no valstīm, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi, un pieprasījuma samazināšanās ietekme gan būtu varējuši veicināt kaitējumu, bet neizjauc cēloņsakarību.
(106)
Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā no kaitējuma, ko nodara imports par dempinga cenām, pienācīgi nošķirta un nodalīta visu zināmo faktoru ietekme, kuri skar Savienības ražošanas nozares stāvokli, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(107)
Lai gan provizoriski tika secināts, ka dempings izraisījis kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai ir neapstrīdams pamats secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav pieņemt pasākumus. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(108)
Gaidāms, ka tad, ja pasākumus noteiks, cenu samazināšanās un zaudējumi tiks mīkstināti un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas sāks paaugstināties un tādējādi būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis.
(109)
No otras puses, ja antidempinga pasākumi netiks noteikti, visticamāk Savienības ražošanas nozares stāvoklis turpinātu pasliktināties. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu nodrošināt tādas tirgus cenas, ko nosaka imports no attiecīgajām valstīm. Tas acīmredzami izraisītu nevajadzīgus izmaksu samazinājumus un rūpnīcu slēgšanu Savienībā un tādējādi arī ievērojamu nodarbinātības samazinājumu.
(110)
Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(111)
Kā norādīts iepriekš, šajā izmeklēšanā pilnībā sadarbojās tikai divi nesaistīti importētāji, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai neliela daļa no šo divu importētāju apgrozījuma bija saistīta ar attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu. Tāpēc pasākumu ietekme visticamāk ir minimāla.
3. Lietotāju intereses
(112)
Šajā procedūrā sadarbojās četri lietotāji, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Neviens no tiem konkrēto ražojumu no attiecīgajām valstīm neimportē, un tie visi ir norādījuši, ka pasākumu ietekme, ja tāda būtu, nebūtu ievērojama.
(113)
Ņemot vērā, ka neviens lietotājs, kas veic importu no attiecīgajām valstīm, nav pieteicies un nav informācijas, kura liecinātu par pretējo, provizoriski var secināt, ka pasākumu ietekme uz lietotāju nozares rentabilitāti un ekonomisko stāvokli būtu diezgan ierobežota.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(114)
Var secināt, ka pasākumu noteikšana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no Krievijas un Turcijas varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomus, pārdošanas cenas un peļņu. Lai gan ietekme var būt negatīva, piemēram, dažiem importētājiem varētu pieaugt izmaksas, tā varētu būt ierobežota.
(115)
Divi Turcijas eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka pasākumu noteikšana pret tādu nelielu eksportētājvalsti kā Turcija praktiski atstātu visu Savienības tirgu nedaudziem ražotājiem, negatīvi ietekmējot konkurences apstākļus.
(116)
Šajā ziņā tiek norādīts, ka principā antidempinga maksājuma mērķis nav aizliegt un apturēt tirdzniecības plūsmas no valstīm, uz kurām attiecas izmeklēšana. Pasākumi ir paredzēti, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem tirgus dalībniekiem. Vienlaikus tiek norādīts, ka Savienības tirgū ir vairāk nekā 20 Eiropas ražotāju un imports no citām trešām valstīm ir ievērojams. Tādējādi atrunas attiecībā uz konkurences apstākļiem Savienības tirgū nav pamatotas.
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka nav neapstrīdamu iemeslu, lai nenoteiktu pagaidu pasākumus pret Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(118)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai nepieļautu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām, attiecībā uz Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jānosaka pagaidu pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(119)
Pagaidu pasākumi attiecīgo valstu izcelsmes importam būtu jānosaka pietiekamā līmenī, lai novērstu dempingu, bet nepārsniedzot tā kaitējuma līmeni, ko Savienības ražošanas nozarei izraisījis imports par dempinga cenām. Aprēķinot maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi, tiek uzskatīts, ka pasākumiem vajadzētu būt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kura atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.
(120)
Ņemot vērā, ka noteiktā samazinājuma starpība visos gadījumos ir lielāka par attiecīgajām dempinga starpībām un ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, aprēķinātais kaitējuma novēršanas līmenis per se vienmēr ir augstāks. Tādēļ tika uzskatīts, ka detalizēts kaitējuma līmeņa aprēķins nav vajadzīgs.
2. Pagaidu pasākumi
(121)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka attiecībā uz Krievijas un Turcijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu būtu jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums tādā apmērā, kas atbilst dempinga starpībai vai konstatētajam kaitējuma novēršanas līmenim saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu - visos gadījumos tā ir dempinga starpība.
(122)
Krievijas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc attiecībā uz Krieviju tika aprēķināta valsts mēroga dempinga starpība, kā paskaidrots iepriekš 21. līdz 31. apsvērumā.
(123)
Sadarbības līmenis Turcijā tika uzskatīts par salīdzinoši zemu, tāpēc attiecībā uz Turciju atlikušo dempinga starpību pamatā bija samērīga metode, ar kuru noteiktā starpība ir augstāka nekā lielākā no individuālajām starpībām tiem trim uzņēmumiem, kuri sadarbojās, kā paskaidrots iepriekš 49. apsvērumā.
(124)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8 %
Turcija
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
16,7 %
(125)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(126)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai izveidojot jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.
(127)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(128)
Labas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanai tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums caurulēm paredzētiem dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) savienotājelementiem (izņemot lietus cauruļu piederumus, atlokus un savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (TARIC kodi 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 un 7307998098) un kuru izcelsme ir Krievijā un Turcijā.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstīto un turpmāk norādīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums
TARIC papildu kods
Krievija
Visi uzņēmumi
23,8 %
-
Turcija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambula
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambula
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Stambula
12,1 %
B297
Visi pārējie uzņēmumi
16,7 %
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 30. jūlijā