РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 236/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
относно късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В разгара на финансовата криза през септември 2008 г. компетентните органи на редица държави-членки на ЕС и надзорните органи в трети държави като Съединените американски щати и Япония приеха спешни мерки за ограничаване или забрана на късите продажби на някои или всички ценни книжа. Те предприеха действие поради опасенията, че в условията на значителна финансова нестабилност късите продажби биха могли да засилят тенденцията към спад на цените на акциите, особено във финансовите институции, и така да застрашат съществуването им и да създадат системни рискове. Приетите от държавите-членки мерки бяха различни, защото Съюзът няма специална обща регулаторна рамка за късите продажби.
(2)
За да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар и да се подобрят условията за това функциониране, особено по отношение на финансовите пазари, както и за да се осигури високо равнище на защита на потребителите и инвеститорите, е целесъобразно да се създаде обща регулаторна рамка за изискванията и правомощията по отношение на късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение и да се гарантира по-тясна координация и съгласуваност между държавите-членки, когато трябва да се вземат мерки при извънредни обстоятелства. Необходимо е да се хармонизират правилата за късите продажби и някои аспекти на суапите за кредитно неизпълнение, за да се предотврати създаването на пречки пред правилното функциониране на вътрешния пазар, тъй като в противен случай има вероятност държавите-членки да продължат да вземат различни мерки.
(3)
Целесъобразно и необходимо е тези правила да бъдат под формата на регламент, за да се гарантира, че разпоредбите, с които пряко се налагат задължения за частни лица да уведомяват за нетните си къси позиции и да оповестяват тези позиции по отношение на някои инструменти и във връзка с непокритите къси продажби, се прилагат по еднакъв начин в Съюза. Регламент е необходим и за възлагането на правомощия на Европейския надзорен орган (Европейски орган за за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП), създаден с Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4), който да координира вземаните от компетентните органи мерки или сам да взема мерки.
(4)
Обхватът на настоящия регламент следва да бъде колкото е възможно по-широк, за да се създаде предпазна регулаторна рамка, която да се използва при извънредни обстоятелства. Тази рамка следва да обхваща всички финансови инструменти, но да предвижда пропорционални мерки срещу рисковете, които може да произтичат от късите продажби на различни инструменти. Ето защо на компетентните органи и на ЕОЦКП следва да се разреши само при извънредни обстоятелства да вземат мерки, засягащи всички видове финансови инструменти и надхвърлящи постоянните мерки, прилагани само спрямо определени видове инструменти, когато има ясно установени рискове, които трябва да бъдат преодолени.
(5)
За да се прекрати сегашното положение на разпокъсаност, при което някои държави-членки са приели несъгласувани мерки, и да се ограничи възможността компетентните органи да вземат несъгласувани мерки, е важно потенциалните рискове, произтичащи от късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, да се регулират по хармонизиран начин. С изискванията, които да бъдат наложени, следва да се регулират установените рискове, без да се намаляват неоправдано ползите, които късите продажби осигуряват за качеството и ефективността на пазарите. Докато в някои ситуации късите продажби биха могли да имат отрицателни последици, при нормални пазарни условия късите продажби играят важна роля за осигуряването на правилното функциониране на финансовите пазари, по-специално във връзка с ликвидността на пазара и ефективното ценообразуване.
(6)
Позоваванията на физически или юридически лица в настоящия регламент следва да включват и регистрирани стопански сдружения без юридическа правосубектност.
(7)
По-високата прозрачност на значителните нетни къси позиции в определени финансови инструменти вероятно ще бъде от полза както за регулаторния орган, така и за участниците на пазара. За акциите, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, следва да се въведе двустепенен модел, който осигурява по-голяма прозрачност на значителните нетни къси позиции в акции на определено равнище. При достигането на по-ниския праг за съответната позиция следва да се отправи непублично уведомление до съответните регулаторни органи, за да могат те да наблюдават и при необходимост да разследват късите продажби, които биха могли да създадат системни рискове, да представляват злоупотреба или да доведат до хаос на пазарите; при достигането на по-високия праг позициите следва да бъдат публично оповестявани, за да се осигури на другите участници на пазара полезна информация за значителните индивидуални къси позиции в акции.
(8)
Следва да се въведе изискване за такова уведомяване на регулаторните органи за значителните нетни къси позиции, свързани с държавни дългови инструменти в Съюза, тъй като това би осигурило важна информация, въз основа на която те ще следят дали тези позиции фактически създават системни рискове или се използват за злоупотреби. С това изискване следва да се предвижда само непублично оповестяване пред регулаторните органи, защото публикуването на пазара на информация за такива инструменти би могло да окаже отрицателно влияние на пазарите на държавни дългови инструменти, на които ликвидността вече е намаляла.
(9)
Изискванията за уведомяване във връзка с държавни дългови инструменти следва да се прилагат за дълговите инструменти, емитирани от държавите-членки и от Съюза, включително от Европейската инвестиционна банка, всяко министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държава-членка или международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, което емитира дългови инструменти от името на държава-членка или от името на няколко държави-членки, като Европейския инструмент за финансова стабилност или бъдещия Европейски механизъм за стабилност. В случай на федерална държава-членка изискванията за уведомяване следва да се прилагат и по отношение на дългови инструменти, емитирани от член на федерацията. Това обаче не следва да се прилага за други регионални и местни или квазипублични орани в държава-членка, които емитират дългови инструменти. Целта на дълговите инструменти, емитирани от Съюза, е да се окаже подкрепа за платежния баланс или за финансовата стабилност на държавите-членки, или да се предостави макрофинансова помощ за трети държави.
(10)
За да се осигури пълнота и ефективност на изискването за прозрачност, е важно в обхвата на изискванията за уведомяване да се включат не само късите позиции, създадени чрез търговия с акции или държавни дългови инструменти на места за търговия, но и късите позиции, създадени чрез търговия извън местата за търговия, и нетните къси позиции, създадени чрез използване на деривати, като например опции, фючърси, инструменти, свързани с индекси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавен дълг.
(11)
Всеки режим по отношение на прозрачността следва да предвижда осигуряването на пълна и точна информация за позициите на физическите или юридическите лица, за да бъде полезен за регулаторните органи и пазарите. По-специално, в представяната на регулаторния орган или на пазара информация трябва да се отчитат както късите, така и дългите позиции, за да се осигурят ценни сведения за нетната къса позиция на съответното физическо или юридическо лице в акции, държавни дългови инструменти и суапи за кредитно неизпълнение.
(12)
При изчисляването на късите или дългите позиции следва да се отчита всяка форма на икономически интерес, който дадено физическо или юридическо лице има във връзка с емитирания акционерен капитал на дружество или емитираните държавни дългови инструменти на държава-членка или Съюза. По-специално, следва да се отчитат икономическите интереси, придобити пряко или косвено чрез използване на деривати като опции, фючърси, договори за разлики и финансови залагания въз основа на спред (spread bets), свързани с акции или държавни дългови инструменти и индекси, кошници от ценни книжа и борсово търгувани фондове. При свързаните с държавни дългови инструменти позиции следва да се отчитат и суапите за кредитно неизпълнение, свързани с емитентите на държавни дългови инструменти.
(13)
Освен режима за прозрачност, предвиден в настоящия регламент, Комисията следва да вземе предвид в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно пазарите на финансови инструменти (5) дали включването от страна на инвестиционните посредници в отчетите за сделките на информация относно късите продажби би представлявало полезна допълнителна информация, която би позволила на компетентните органи да наблюдават равнищата на късите продажби.
(14)
Когато дадено лице купува суапи за кредитно неизпълнение, без да има дълга позиция в базовите държавни дългови инструменти, или каквито и да е активи, портфейл от активи, финансови задължения или финансови договори, чиято стойност има съответствие със стойността на държавните дългови инструменти, това от икономическа гледна точка може да е равнозначно на поемането на къса позиция в базовия дългов инструмент. Затова при изчисляването на нетната къса позиция по отношение на държавни дългови инструменти следва да се включват и суапите за кредитно неизпълнение, свързани със задължение на емитент на държавни дългови инструменти. Позицията в суапи за кредитно неизпълнение следва да се отчита както за да се определи дали дадено физическо или юридическо лице има значителна нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган, така и когато компетентен орган суспендира ограничения върху сделки с непокрити позиции в суапи за кредитно неизпълнение, за да се определи значителната непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, свързан с емитент на държавни дългови инструменти, за която трябва да бъде уведомен компетентният орган.
(15)
За да се осигури възможност за текущо наблюдение на позициите, режимът за прозрачност следва да включва и уведомяване или оповестяване в случаите, когато промяната в дадена нетна къса позиция води до нарастването или намалението на размера ѝ над или под определени прагове.
(16)
За да бъде ефективен режимът за прозрачност, е важно той да се прилага, независимо къде се намира физическото или юридическото лице, включително в трети държави, в случаите когато въпросното лице има значителна нетна къса позиция в дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, или нетна къса позиция в държавни дългови инструменти, емитирани от държава-членка или от Съюза.
(17)
Определението на къса продажба не следва да включва споразумение за обратно изкупуване между двете страни, при което едната страна продава на другата ценна книга на дадена цена със задължението да изкупи ценната книга на по-късна дата на друга определена цена, или да включва дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена. Определението не следва да включва и трансфер на ценни книжа по силата на споразумение за даване на ценни книжа на заем.
(18)
Смята се, че понякога непокритите къси продажби на акции и държавни дългови инструменти водят до повишаване на риска от неизпълнение на сетълмента и нестабилност. За да се намалят тези рискове, е целесъобразно да се въведат пропорционални ограничения за непокритите къси продажби по тези инструменти. В подробните разпоредби за ограниченията следва да се отчитат различните механизми, използвани понастоящем за извършване на покрити къси продажби. Те включват отделно споразумение за обратно изкупуване, въз основа на което лицето, което извършва къса продажба на ценна книга, изкупува своевременно еквивалентна ценна книга, за да позволи сетълмента на сделката за къса продажба, и включва финансови обезпечения, ако обезпеченото лице може да използва ценната книга за уреждане на сделката за къса продажба. Други примери включват: емисии права (offerings) на дружества за вече съществуващи акционери, заемни пулове и споразумения за обратно изкупуване, предоставяни например от местата за търговия, системите за клиринг или централните банки.
(19)
По отношение на непокритите къси продажби на акции е необходимо физическото или юридическото лице да е сключило споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията е локализирана, което означава, че третата страна потвърждава, че счита, че може да предостави акцията за сетълмент на датата, на която трябва да се извърши сетълментът. За да се даде такова потвърждение, е необходимо да се вземат мерки по отношение на трети лица, така че физическото или юридическото лице да има разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок. Това включва мерки като разпределянето от третата страна на акциите за заемане или покупка, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок. По отношение на късите продажби, които трябва да се покрият със закупуването на акцията в същия ден, тези мерки включват потвърждение от трета страна, че счита заемането или закупуването на акциите за лесно. Ликвидността на акциите, и по-специално равнището на оборота и лекотата, с която може да се извърши закупуването, продажбата и заемането с минимален ефект върху пазара, следва да се отчита от ЕОЦКП при определянето на това какви мерки са необходими за наличието на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
(20)
По отношение на непокритите къси продажби на държавен дълг фактът, че дадена къса продажба ще бъде покрита с изкупуване на държавния дълг същия ден, може да се счита за пример за пораждане на разумно очакване, че сетълментът ще може да се извърши в изисквания срок.
(21)
Суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти следва да се основават на принципа на застрахователния интерес, като същевременно се отчита, че спрямо емитента на държавни дългови инструменти може да има интереси, различни от притежаването на облигации. Тези интереси включват хеджиране срещу риска от неизпълнение от страна на емитента на държавен дългов инструмент, когато физическо или юридическо лице има дълга позиция в държавния дълг на този емитент, или хеджиране срещу риска от спад в стойността на държавния дългов инструмент, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, които се отнасят до образувания от публичния или частния сектор в съответната държава-членка и чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг. Такива активи следва да включват финансови договори, портфейл на активите или финансовите задължения, както и лихвен процент или сделки с валутни суапи, по отношение на които суапът за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент се използва като инструмент за управление на риска от страна на контрагенти за хеджиране на експозиция по финансови и външнотърговски договори. Никоя позиция или портфейл от позиции, използвани в контекста на хеджирането на експозиции към държавен дълг, не следва да се разглежда като непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент. Това включва всякакви експозиции на централното, регионалното и местното управление, субекти от публичния сектор или всяка експозиция, гарантирана от някой от посочените субекти. Освен това следва да се включи и експозицията на субекти от частния сектор, установени в държавата-членка. В този контекст следва да се отчитат всички експозиции, включително заеми, кредитен риск на контрагенти (включително потенциална експозиция, когато за такава експозиция се изисква регулаторен капитал), вземания и гаранции. Това включва също непреки експозиции на всеки от посочените субекти, получени inter alia чрез експозиция на индекси, фондове или дружества със специално предназначение.
(22)
Тъй като сключването на суап за кредитно неизпълнение по държавен дългов инструмент без свързана експозиция на риск от спад на стойността на държавния дългов инструмент може да има отрицателно въздействие върху стабилността на пазарите на държавен дълг, на физическите или юридически лица следва да бъде забранено да влизат в такива непокрити позиции на суапи за кредитно неизпълнение. При първите сигнали обаче, че пазарът на държавен дълг не функционира правилно, компетентният орган следва да може временно да суспендира такова ограничение. Такова суспендиране следва да се основава на убеждението на компетентния орган, което се основава на обективни причини, които са резултат от анализа на показателите, определени в настоящия регламент. Компетентните органи следва също да могат да използват допълнителни показатели.
(23)
Целесъобразно е да се предвидят и изисквания за централните контрагенти във връзка с процедурите за изкупуване и глобите за неизпълнение на сетълмента при сделки с акции. С процедурите за изкупуване и изискванията във връзка със забавата при сетълмент следва да се установят основни стандарти за дисциплината на сетълмента. Изискванията, свързани с изкупуването и налагането на глоби, следва да са достатъчно гъвкави, за да позволят на централния контрагент, чиято отговорност е да гарантира, че такива процедури са налице, да е в състояние да разчита на друг участник на пазара да осъществи оперативно изкупуването или да наложи глобата. За правилното функциониране на финансовите пазари обаче е от основно значение да бъдат разгледани по-широките аспекти на дисциплината на сетълмента в хоризонтално законодателно предложение.
(24)
С мерките, отнасящи се до държавни дългови инструменти и свързани с тях суапи за кредитно неизпълнение, включително по-висока прозрачност и ограничения за непокритите къси продажби, следва да се наложат изисквания, които са пропорционални и същевременно избягват отрицателното въздействие върху ликвидността на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации за държавни облигации.
(25)
Акциите все по-често се допускат до търговия на различни места за търговия в Съюза и в трети държави. Акции на редица големи дружества със седалище в трети държави също са допуснати до търговия на места за търговия в рамките на Съюза. От гледна точка на ефикасността е целесъобразно ценните книжа да бъдат изключени от обхвата на някои изисквания за уведомяване и оповестяване в случаите, когато основното място за търговия на съответния инструмент е в трета държава.
(26)
Дейностите по поддържане на пазара (market making) играят ключова роля за осигуряване на ликвидност на пазарите в Съюза, а маркет-мейкърите трябва да поемат къси позиции, за да я изпълняват. Налагането на изисквания за тези дейности би могло да наруши сериозно способността им за осигуряване на ликвидност и да окаже значително отрицателно влияние върху ефективността на пазарите на Съюза. Освен това маркет-мейкърите рядко поемат значителни къси позиции, освен за много кратки периоди. Затова е целесъобразно извършващите такава дейност физически или юридически лица да бъдат изключени от обхвата на изискванията, които биха могли да навредят на способността им да изпълняват тази функция и по този начин могат да окажат неблагоприятно въздействие върху пазарите на Съюза. За да важат тези изисквания и за еквивалентните лица от трети държави, е необходима процедура за оценяване на еквивалентността на пазарите на третите държави. Изключението следва да се прилага за различните видове дейности по поддържане на пазара, но не и за търговията за собствена сметка. Целесъобразно е също така да се прилага изключение и за определени операции на първичния пазар, като операциите, свързани с държавни дългови инструменти и стабилизационни схеми, защото това са важни дейности, допринасящи за ефективното функциониране на пазарите. Компетентните органи следва да бъдат уведомявани за използването на изключението и да имат правомощието да забраняват на дадено физическо или юридическо лице да използва изключението, ако не изпълнява съответните критерии. Компетентните органи следва също така да могат да изискват информация от физическото или юридическото лице, за да наблюдават използването на изключението от това лице.
(27)
В случай на неблагоприятни тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите в дадена държава-членка или в Съюза, компетентните органи следва да имат правомощия за намеса чрез изискване за по-висока прозрачност или налагане на временни ограничения върху късите продажби, сделките със суапи за кредитно неизпълнение или други сделки, за да предотвратяват неконтролируемия спад на цената на даден финансов инструмент. Такива мерки биха могли да бъдат необходими при различни неблагоприятни събития или тенденции, като тук се включват не само финансови или икономически събития, но например и природни бедствия или терористични актове. Освен това има случаи, в които неблагоприятни събития или тенденции, които изискват прилагането на мерки, могат да се наблюдават само в една държава-членка и не оказват въздействие в трансграничен план. Тези правомощия трябва да бъдат достатъчно гъвкави, за да осигуряват възможност на компетентните органи за реакция при редица различни извънредни обстоятелства. Когато вземат такива мерки, компетентните органи следва надлежно да отчитат принципа на пропорционалността.
(28)
Тъй като настоящият регламент се отнася само до ограничения върху късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение с цел предотвратяване на безреден спад в цената на финансов инструмент, необходимостта от други видове ограничения, като например ограничения на позициите или на продуктите, което може да даде основание за сериозни опасения за защита на инвеститорите, се разглеждат по по-подходящ начин в контекста на прегледа на Директива 2004/39/ЕО на Комисията.
(29)
Доколкото компетентните органи обикновено имат най-добрата възможност да наблюдават условията на пазара и да предприемат първоначални действия при неблагоприятни събития или тенденции, определяйки дали е възникнала сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите и дали трябва да се вземат мерки за преодоляване на това положение, правомощията във връзка с това и условията и процедурите за използването им следва да бъдат хармонизирани в най-високата възможна степен.
(30)
В случай на значителен спад на цената на даден финансов инструмент на дадено място за търговия компетентният орган следва да има и възможността временно да ограничи късите продажби на този финансов инструмент на това място за търговия, в рамките на територията, на която е компетентен, или да поиска от ЕОЦКП такова ограничение на такива къси продажби на други територии, за да може при необходимост да предотврати в кратък срок неконтролируемия спад на цената на съответния инструмент. От компетентния орган следва също да се изисква да уведомява ЕОЦКП за такова решение, така че ЕОЦКП да може незабавно да информира компетентните органи на други държави-членки с места за търговия, на които се търгува същият инструмент, да координира вземането на мерки от тези други държави-членки и, ако е необходимо, да им помага да постигнат споразумение или да вземат решение в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(31)
Когато дадено неблагоприятно събитие или тенденция засяга повече от една държава-членка или има други последствия в трансграничен план, например ако даден финансов инструмент е допуснат до търговия на различни места за търговия в редица държави-членки, от основно значение са тясното сътрудничество и консултациите между компетентните органи. ЕОЦКП следва да играе ключова координационна роля в такива положения и следва да се стреми да осигурява съгласуваност между компетентните органи. Фактът, че в състава на ЕОЦКП влизат представители на компетентните органи, ще спомогне за изпълнението на тази роля. Освен това компетентните органи следва да имат правомощия да предприемат мерки, когато са заинтересовани да се намесят.
(32)
Освен да координира мерките на компетентните органи, ЕОЦКП следва да гарантира, че компетентните органи вземат мерки само когато са необходими и пропорционални. ЕОЦКП следва да има възможността да издава, отправени до компетентните органи относно упражняването на правомощията им за намеса.
(33)
Макар че компетентните органи често имат най-добрата възможност да наблюдават и да реагират бързо при неблагоприятни събития или тенденции, ЕОЦКП следва също следва да има правомощието да взема мерки, когато късите продажби и други свързани с тях дейности създават заплаха за доброто функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея и когато има въздействие в трансграничен план, а компетентните органи още не са предприели подходящи мерки за преодоляване на заплахата. ЕОЦКП следва да се консултира когато е възможно с Европейския съвет за системен риск (ЕССР), създаден с Регламент (ЕС) № 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (6) и с други органи, когато дадена мярка би могла да окаже въздействие отвъд финансовите пазари, например при стоковите деривати, използвани за хеджиране на позиции в материални активи.
(34)
Правомощията на ЕОЦКП по настоящия регламент да ограничават при извънредни обстоятелства късите продажби и други свързани с тях дейности са в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Тези правомощия следва да не засягат правомощията на ЕОЦКП в извънредни ситуации съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. По-конкретно, ЕОЦКП следва да има право да взема индивидуални решения, с които да изисква от компетентните органи да вземат мерки или индивидуални решения, отправени до до участниците на финансовите пазари съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
(35)
Позоваванията в настоящия регламент на членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 са с декларативен ефект. Посочените членове се прилагат дори без такова позоваване.
(36)
Правомощията за намеса на компетентните органи и ЕОЦКП чрез ограничаване на късите продажби, суапите за кредитно неизпълнение и други сделки следва да бъдат само с временен характер и да се упражняват само за такъв срок и доколкото е необходимо за преодоляването на конкретната заплаха.
(37)
Поради специфичните рискове, които могат да възникнат при използването на суапи за кредитно неизпълнение, тези сделки изискват внимателно наблюдение от компетентните органи. По-специално, компетентните органи следва в изключителни случаи да имат правомощието да изискват от извършващите такива сделки физически или юридически лица информация за целите, с които се сключват тези сделки.
(38)
На ЕОЦКП следва да бъде предоставено правомощие да разследва случаи или практики, свързани с къси продажби или използване на суапи за кредитно неизпълнение, за да определя дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазарите. ЕОЦКП следва да публикува доклад, в който да излага констатациите си от извършенените разследвания.
(39)
Тъй като някои от разпоредбите на настоящия регламент могат да се прилагат спрямо физически или юридически лица и дейности в трети държави, в определени случаи е необходимо сътрудничество между компетентните органи и надзорните органи в трети държави. Ето защо компетентните органи следва да постигнат договорености с надзорните органи в трети държави. ЕОЦКП следва да координира изготвянето на тези договорености за сътрудничество и обмена на информация, получена от трети държави, между компетентните органи.
(40)
С настоящия регламент се зачитат основните права и съблюдават принципите, признати в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и в Хартата на основните права на Европейския съюз (Хартата), по-специално правото на защита на личните данни, предвидено в член 16 от ДФЕС и член 8 от Хартата. Прозрачността относно значителните нетни къси позиции, включително публичното оповестяване над определен праг в предвидените в регламента случаи, е необходима за осигуряването на стабилност на финансовия пазар и защита на инвеститорите. Подобна прозрачност ще позволи на регулаторните органи да наблюдават използването на къси продажби във връзка със стратегии за злоупотреба, както и въздействието на късите продажби върху правилното функциониране на пазарите. Прозрачността би могла да спомогне и за намаляването на асиметрията на информацията, гарантирайки, че всички участници на пазара са подходящо информирани по въпроса доколко късите продажби засягат цените. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни, определени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защита на физическите лица при обработването на лични данни и за движението на тези данни (7). Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (8), който следва да се прилга изцяло към обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.
(41)
Като вземат предвид принципите, предвидени в съобщението на Комисията за по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги, и правните актове на Съюза, приети вследствия на това съобщение, държавите-членки следва да определят правила за санкциите и административните мерки, които да се прилагат при нарушаване на разпоредбите на настоящия регламент, и следва да осигурят тяхното прилагане. Тези санкции и административни мерки следва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи. Те следва да се основават на насоките, приети от ЕОЦКП за насърчаване на конвергенцията и междусекторната последователност на санкционния режим във финансовия сектор.
(42)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (9), Комисията следва постоянно да информира Европейския парламент за напредъка по отношение на решения, определящи еквивалентността на правната и надзорна рамка на трета страна с изискванията на настоящия регламент.
(43)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с подробните разпоредби за изчисляването на късите позиции, когато дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение, във връзка с праговете, при достигането на които се изисква уведомяване или оповестяване, и във връзка с допълнителното уточняване на критериите и факторите, въз основа на които да се определя дали дадено неблагоприятно събитие или тенденция създава сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в държава-членка или Съюза. От особено важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище на съответните институции, органи и агенции по целесъобразност. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(44)
Комисията следва да представи на Европейския парламент и Съвета доклад, в който да се оценяват целесъобразността на предвидените прагове, при чието достигане се изисква уведомяване и публично оповестяване, действието на ограниченията и изискванията, свързани с прозрачността на нетните къси позиции, и въпросът дали са целесъобразни други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
(45)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, въпреки че националните компетентни органи имат по-добра възможност да наблюдават тенденциите на пазара и ги познават по-добре, цялостното въздействие на проблемите, свързани с късите продажби и суапите за кредитно неизпълнение, може да бъде напълно разбрано само в контекста на целия Съюз и следователно целите на настоящия регламент могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(46)
Тъй като някои държави-членки вече са въвели ограничения върху късите продажби и понеже в настоящия регламент се предвиждат делегирани актове и задължителни технически стандарти, които следва да бъдат приети преди той да може да се прилага ефективно, необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг срок за целите на прехода. Тъй като е от съществено значение преди 1 ноември 2012 г. да се определят ключови несъществени елементи, които ще спомогнат за спазването на настоящия регламент от участниците на пазара и осигуряването на негового прилагане от компетентните органи, е необходимо също така предоставяне на средства на Комисията да приема технически стандарти и делегирани актове преди посочената дата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансовите инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), които са допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, включително когато тези инструменти се търгуват извън място за търговия;
б)
дериватите, които са посочени в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО и които са свързани с финансов инструмент, посочен в буква а) или с емитент на такъв финансов инструмент, включително когато тези деривати се търгуват извън място за търговия;
в)
дълговите инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза, и посочените в приложение I, раздел В, точки 4-10 от Директива 2004/39/ЕО деривати, които са свързани или се позовават на дългови инструменти, емитирани от държава-членка или Съюза.
2. Членове 18, 20 и 23-30 се прилагат за всички финансови инструменти по смисъла на член 2, параграф 1, буква а).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„финансов инструмент“ означава финансов инструмент, посочен в раздел В от приложение I към Директива 2004/39/ЕО;
б)
„къса продажба“ на акция или дългов инструмент означава всяка продажба на акция или дългов инструмент, която/който продавачът не притежава към момента на сключването на договора за продажба, включително такава продажба, при която към момента на сключването на договора за продажба продавачът е взел назаем или се е споразумял да вземе назаем акцията или дълговия инструмент, за да я/го достави към момента на сетълмента, без да се включва:
i)
продажба от една от страните съгласно споразумение за обратно изкупуване, при което едната страна се е съгласила да продаде на другата страна ценна книга на определена цена със задължение за другата страна да продаде обратно ценната книга на по-късна дата на друга определена цена,
ii)
трансфер на ценни книжа съгласно споразумение за даване на ценни книжа на заем, или
iii)
сключване на фючърсен договор или на друг дериватен договор, при който е договорено на бъдеща дата да се извърши продажба на ценни книжа на определена цена;
в)
„суап за кредитно неизпълнение“ означава дериватен договор, при който едната страна плаща такса на другата страна в замяна на плащане или друга полза при настъпване на кредитно събитие, свързано с определено образувание, и при всяко друго неизпълнение, свързано с този дериватен договор, което има сходен икономически ефект;
г)
„емитент на държавни дългови инструменти“ означава всеки от по-долу изброените емитенти на дългови инструменти:
i)
Съюзът,
ii)
държава-членка, включително министерство, агенция или дружество със специално предназначение на държавата-членка,
iii)
в случая на федерална държава-членка - член на федерацията,
iv)
дружество със специално предназначение за няколко държави-членки,
v)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, или
vi)
Европейската инвестиционна банка;
д)
„суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти“ означава суап за кредитно неизпълнение, при който ще бъде извършено плащане или ще бъде предоставена друга полза в случай на настъпване на кредитно събитие или неизпълнение, свързано с емитент на държавни дългови инструменти;
е)
„държавен дългов инструмент“ означава дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
ж)
„емитирани държавни дългови инструменти“ означава всички държавни дългови инструменти, които са емитирани от емитент на държавни дългови инструменти, които не са обратно изкупени;
з)
„емитиран акционерен капитал“ на дадено дружество означава всички обикновени и привилегировани акции, емитирани от дружеството, без конвертируемите облигации;
и)
„държава-членка по произход“ означава:
i)
по отношение на инвестиционен посредник по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2004/39/ЕО, или на регулирания пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО - държавата-членка по произход по смисъла на член 4, параграф 1, точка 20 от Директива 2004/39/ЕО;
ii)
по отношение на кредитна институция държавата-членка по произход по смисъла на член 4, точка 7 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (10);
iii)
по отношение на всяко друго юридическо лице, което не попада под точка i) или ii) означава държавата-членка, в която се намира регистрираното седалище, а когато липсва регистрирано седалище - държавата-членка, в която се намира неговото главно управление;
iv)
по отношение на физическо лице - държавата-членка, в която се намира главното управление на дейността му, а когато липсва такова главно управление - държавата-членка на постоянното му местожителство;
й)
„съответен компетентен орган“ означава:
i)
по отношение на държавните дългови инструменти на дадена държава-членка или в случая на федерална държава-членка, във връзка с на държавните дългови инструменти на член на федералната държава, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с държава-членка или с член на федералната държава - компетентния орган на тази държава-членка,
ii)
по отношение на държавните дългови инструменти на Съюза или на суап за кредитно неизпълнение, свързан със Съюза - компетентния орган на юрисдикцията, в която се намира службата, която емитира дълговите инструменти,
iii)
по отношение на държавни дългови инструменти на няколко държави-членки, които действат чрез дружество със специално предназначение, или на суап за кредитно неизпълнение, свързан с такова дружество със специално предназначение - компетентния орган на юрисдикцията, в която е учредено дружеството със специално предназначение,
iv)
по отношение на държавния дълг на международна финансова институция, учредена от две или повече държави-членки, чиято цел е да мобилизира средства и да отпуска финансова помощ в полза на своите членове, които изпитват или са заплашени от сериозни проблеми, свързани с финансирането, компетентния орган, на юрисдикцията, в рамките на която е учредена международната финансова институция,
v)
по отношение на финансов инструмент, различен от инструментите по подточки i)-iv) - компетентния орган по отношение на този финансов инструмент съгласно член 2, точка 7 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (11), определен в съответствие с глава III от посочения регламент,
vi)
по отношение на финансов инструмент, който не влиза в обхвата на подточки i)-v) - компетентния орган на държавата-членка, в която финансовият инструмент е бил допуснат за първи път до търговия на място за търговия,
vii)
по отношение на дългов инструмент, издаден от Европейската инвестиционна банка - компетентния орган на държавата-членка, в която е седалището на Европейската инвестиционна банка;
к)
„дейности по поддържане на пазара“ означава дейностите на инвестиционен посредник или кредитна институция или лице от трета държава или дружество, посочено в член 2, параграф 1, буква л) от Директива 2004/39/ЕО, което е член на място за търговия или на пазар в трета държава, чиято законодателна и надзорна уредба е била обявена от Комисията за еквивалентна съгласно член 17, параграф 2, когато извършва сделки с даден финансов инструмент за своя сметка, независимо дали се търгува на място за търговия или извън него, по един от следните начини:
i)
като обявява едновременно твърда котировка „купува“ и твърда котировка „продава“ със сравним размер и конкурентни цени, осигурявайки по този начин ликвидност на пазара редовно и постоянно;
ii)
като част от обичайната си дейност, изпълнявайки поръчки, инициирани от клиенти, или в отговор на искания от клиенти за покупка или продажба,
iii)
като се хеджират позициите, произтичащи от изпълнението на поръчки съгласно подточки i) и ii);
л)
„място за търговия“ означава регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО или многостранна търговска схема по смисъла на член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2004/39/ЕО;
м)
„основно място за търговия“ във връзка с акция означава мястото за търговия с най-висок оборот за тази акция;
н)
„одобрен първичен дилър“ означава физическо или юридическо лице, подписало споразумение с емитент на държавни дългови инструменти или официално признато за първичен дилър от емитент на държавни дългови инструменти или от негово име, по силата на което споразумение или признаване се задължава да извършва за своя сметка сделки на първичния и вторичния пазар, свързани с емитираните от емитента дългови инструменти;
о)
„централен контрагент“ означава правно образувание, което посредничи между страните по договори, търгувани на един или повече финансови пазари, като изпълнява функцията на купувач за всеки продавач и функцията на продавач за всеки купувач, и което отговаря за функционирането на клирингова система;
п)
„ден за търгуване“ означава ден за търгуване, както е посочено в член 4 от Регламент (ЕО) № 1287/2006;
р)
„оборот“ по отношение на акция означава оборота по смисъла на член 2, точка 9 от Регламент (ЕО) № 1287/2006.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 42 с цел доуточняване на определенията по параграф 1 от настоящия член, по-конкретно с цел да се уточни кога се смята, че едно физическо или юридическо лице притежава даден финансов инструмент по смисъла на определението за къса продажба в параграф 1, буква б).
Член 3
Къси и дълги позиции
1. За целите на настоящия регламент за къса позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
къса продажба на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при спад на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
2. За целите на настоящия регламент за дълга позиция, свързана с емитирания акционерен капитал или с емитираните държавни дългови инструменти, се счита всяка позиция, произтичаща от:
а)
притежаването на акция, емитирана от дружеството, или на дългов инструмент, емитиран от емитент на държавни дългови инструменти;
б)
сключването на сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от инструмент по буква а), когато ефектът или един от ефектите на сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице, което сключва сделката, при нарастване на цената или стойността на акцията или дълговия инструмент.
3. За целите на параграфи 1 и 2 изчислението на къса позиция или дълга позиция, що се отнася до всяка позиция, която се държи от съответното лице непряко, включително чрез или посредством индекс, кошница от ценни книжа или интереси в борсово търгуван фонд или подобна единица, се определя от въпросното физическо или юридическо лице, което действа разумно предвид публично достъпната информация относно състава на съответния индекс или кошница от ценни книжа, или на интересите на съответния борсово търгуван фонд или подобна единица. При изчислението на такава къса или дълга позиция никое лице не е задължено да получи информация в реално време относно този състав от страна на което и да е било лице.
За целите на параграфи 1 и 2 при изчислението на късата или дългата позиция по отношение на държавни дългови инструменти се включва всеки суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, свързан с емитента на държавни дългови инструменти.
4. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитирания акционерен капитал, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на посочения капитал, е нетната къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на съответното дружество.
5. За целите на настоящия регламент позицията, която остава, след като всички дълги позиции, държани от дадено физическо или юридическо лице по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, и всички дълги позиции в дългови инструменти на емитент на държавни дългови инструменти, чиято цена има висока корелация спрямо цената на дадените държавни дългови инструменти, се приспаднат от всички къси позиции, държани от това физическо или юридическо лице по отношение на същите държавни дългови инструменти, е нетната къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти на съответния емитент на държавни дългови инструменти.
6. Изчисленията за държавните дългови инструменти по параграфи 1-5 се извършват за всеки отделен емитент на държавни дългови инструменти, дори когато отделни субекти емитират държавни дългови инструменти от името на емитента на държавни дългови инструменти.
7. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които да определя:
а)
случаите, в които се смята, че дадено физическо или юридическо лице притежава акция или дългов инструмент за целите на параграф 2;
б)
случаите, в които дадено физическо или юридическо лице има нетна къса позиция, за целите на параграфи 4 и 5, както и метода за изчисляване на такава позиция;
в)
метода за изчисляване на позициите за целите на параграфи 3, 4 и 5 в случаите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
За целите на буква в) от първата алинея методът на изчисление отчита по-конкретно дали се следват различни инвестиционни стратегии във връзка с конкретен емитент посредством повече от един отделни фондове, управлявани от едно и също лице, дали същата инвестиционна стратегия се следва по отношение на конкретен емитент чрез повече от един фонд, и дали повече от един портфейл в рамките на същата единица се управлява на дискреционна основа, като се преследва същата инвестиционна стратегия по отношение на конкретен емитент.
Член 4
Непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. За целите на настоящия регламент се смята, че дадено физическо или юридическо лице има непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, когато суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти не служи за хеджиране на:
а)
риска от неизпълнение от страна на емитента, когато физическото или юридическото лице има дълга позиция в държавни дългови инструменти на емитента, с когото е свързан суапът за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти; или
б)
риска от спад в стойността на държавния дълг, когато физическото или юридическо лице има активи или пасиви, включващи не само, но и финансови договори, портфейл от активи или финансови задължения, чиято стойност е свързана със стойността на държавния дълг.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, с които определя за целите на параграф 1 от настоящия член:
а)
случаите, в които се смята, че с дадена сделка със суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се извършва хеджиране срещу риск от неизпълнение или риска от спад в стойността на държавния дълг,и метода на изчисляване на непокритата позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти;
б)
метода за изчисляване на позициите, когато различни лица в група имат дълги или къси позиции, или при дейности по управление на фондове по отношение на отделни фондове.
ГЛАВА II
ПРОЗРАЧНОСТ НА НЕТНИТЕ КЪСИ ПОЗИЦИИ
Член 5
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в акции
1. Физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за уведомяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за уведомяване е 0,2 % от емитирания акционерен капитал на съответното дружество и всеки 0,1 % над този процент.
3. Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) (ЕОЦКП) може да отправи до Комисията становище относно коригирането на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
Член 6
Публично оповестяване на значителните нетни къси позиции в акции
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитирания акционерен капитал на дружество, чиито акции са допуснати до търговия на място за търговия, оповестява публично подробна информация за позицията, в съответствие с член 9, когато позицията му надхвърли или спадне под съответния праг за оповестяване, посочен в параграф 2 от настоящия член.
2. Съответният праг за оповестяване е 0,5 % от емитирания акционерен капитал на дружеството и всеки 0,1 % над този процент.
3. ЕОЦКП може да отправи до Комисията становище относно коригиране на праговете, посочени в параграф 2, като отчита развитието на финансовите пазари.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за промяна на праговете, посочени в параграф 2 от настоящия член, като отчита развитието на финансовите пазари.
5. Настоящият член не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с предложения за поглъщане, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от определените от държавите-членки надзорни органи съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. относно предложенията за поглъщане (12), за които се изисква оповестяване на късите позиции при по-строги условия от посочените в настоящия член.
Член 7
Уведомяване на компетентните органи за значителните нетни къси позиции в държавни дългови инструменти
1. Всяко физическо или юридическо лице, което има нетна къса позиция по отношение на емитираните държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган в съответствие с член 9, когато такава позиция надхвърли или падне под съответните прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструмени.
2. Съответните прагове за уведомяване се състоят от първоначален размер и последователни нарастващи равнища за всеки емитент на държавни дългови инструменти, определени в приетите от Комисията мерки съгласно параграф 3. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт праговете за уведомяване за всяка държава-членка.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, за определяне на началните размери и последователните нарастващи равнища по параграф 2 от настоящия член.
Комисията:
а)
гарантира, че праговете се определят на такова равнище, че да не се изисква уведомяване за позиции с минимални размери;
б)
отчита общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти и средния размер на поетите от участниците на пазара позиции, свързани с държавните дългови инструменти на същия емитент на държавни дългови инструменти, както и
в)
отчита ликвидността на всеки пазар на държавни облигации.
Член 8
Уведомяване на компетентните органи относно непокрити позиции по суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
Когато компетентен орган суспендира ограниченията в съответствие с член 14, параграф 2, физическо или юридическо лице, което има непокрита позиция по отношение на суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, уведомява съответния компетентен орган, когато такава позиция достигне или падне под определените в съответствие с член 7 съответни прагове за уведомяване за съответния емитент на държавни дългови инструменти.
Член 9
Метод за уведомяване и оповестяване
1. При всяко уведомяване или оповестяване по членове 5, 6, 7 или 8 се посочват подробни данни за самоличността на физическото или юридическото лице, което има съответната позиция, размерът на съответната позиция, емитентът, по отношение на когото се държи съответната позиция, и датата, на която съответната позиция е открита, променена или закрита.
За целите на членове 5, 6, 7 и 8 физическите и юридическите лица, които имат значителни нетни къси позиции, съхраняват за срок от пет години данните за брутните позиции, които съставляват значителна нетна къса позиция.
2. Нетната къса позиция се изчислява към 24.00 ч. в деня за търгуване, в който физическото или юридическото лице придобива съответната позиция. Този момент се прилага за всички сделки, независимо от използваното средство за търговия, включително сделки, изпълнени посредством ръчна или автоматизирана търговия, и независимо от това дали сделките са се извършили в обичайните часове за търговия. Уведомяването или оповестяването се извършва до 15.30 ч. на следващия ден за търгуване. Посочените в настоящия параграф часове се изчисляват в съответствие с часовите пояси в държавите-членки на съответните компетентни органи, които трябва да бъдат уведомени за съответните позиции.
3. Уведомлението до съответния компетентен орган с изискваната информация се гарантира поверителността на информацията, като се включват механизми за удостоверяване на източника на уведомлението.
4. Публичното оповестяване на информация, установена в член 6, се извършва по начин, осигуряващ бърз достъп до информацията на недискриминационен принцип. Тази информация се публикува на централен уебсайт, управляван или контролиран от съответния компетентен орган. Компетентните органи съобщават адреса на този уебсайт на ЕОЦКП, който на свой ред публикува връзката към всички подобни централни уебсайтове на своя собствен уебсайт.
5. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно да се определя каква информация трябва да бъде представяна за целите на параграф 1.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
6. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 4, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, в които да се определят средствата за публично оповестяване на информация.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 10
Прилагане на изискванията за уведомяване и оповестяване
Изискванията за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8 се прилагат за физическите или юридическите лица независимо дали притежават постоянно местожителство или са установени в рамките на Съюза или в трета държава.
Член 11
Информация, която се представя на ЕОЦКП
1. На всяко тримесечие компетентните органи представят на ЕОЦКП информация в обобщен вид за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, както и за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, за които те се явяват съответни компетентни органи и получават уведомления по членове 5, 7 и 8.
2. За да изпълнява задълженията си по настоящия регламент, ЕОЦКП може по всяко време да изисква от съответния компетентен орган допълнителна информация за нетните къси позиции, свързани с емитирания акционерен капитал и емитираните държавни дългови инструменти, или за непокритите позиции, свързани със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти.
Компетентният орган представя на ЕОЦКП поисканата информация в срок от седем календарни дни. Когато има неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в засегнатата държава-членка или в друга държава-членка, компетентният орган представя на ЕОЦКП всяка налична информация въз основа на изискванията за уведомление по членове 5, 7 и 8 в срок от 24 часа.
3. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, в които подробно се определя каква информация трябва да бъде представяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП предоставя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя форматът на информацията, предоставяна в съответствие с параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА III
НЕПОКРИТИ КЪСИ ПРОДАЖБИ
Член 12
Ограничения за непокритите къси продажби в акции
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на акция, допусната до търговия на място за търговия, само когато е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем акцията; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на акцията или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че акцията e локализирана и е взела мерки спрямо трети лица, така че съответното физическо или юридическо лице да има разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори, споразумения и мерки, гарантиращи адекватно, че акцията ще бъде налична за сетълмента. При определянето на необходимите мерки за наличие на разумно очакване, че сетълментът може да се извърши в срок, ЕОЦКП отчита, inter alia, търговията в рамките на деня и ликвидността на акциите.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на посочените технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 13
Ограничения за непокритите къси продажби в държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да извършва къса продажба на държавен дългов инструмент, само ако е изпълнено едно от следните условия:
а)
физическото или юридическото лице е получило в заем държавния дългов инструмент; или е предприело алтернативни действия с подобни правни последици;
б)
физическото или юридическото лице е сключило договор за получаване в заем на държавния дългов инструмент или има право, по силата на друго дължимо по неоспорим начин вземане съгласно договорно или вещно право, да му бъде прехвърлено владението върху съответен брой ценни книжа от същия клас, така че сетълментът да може да се извърши в изисквания срок;
в)
физическото или юридическото лице има споразумение с трета страна, съгласно което третата страна е потвърдила, че държавният дългов инструмент е локализиран или има други причини за разумни очаквания, че сетълментът може да се извърши в изисквания срок.
2. Ограниченията в параграф 1 не се прилагат, ако сделката служи за хеджиране на дадена дълга позиция в дългови инструменти на емитент, чиято цена има висока корелация спрямо цената на същия държавен дългов инструмент.
3. Когато ликвидността на държавния дългов инструмент спадне под прага, определен в съответствие с посочената в параграф 4 методика, съответният компетентен орган може временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1. Преди да спре тези ограничения, съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и останалите компетентни органи за планираното спиране на ограниченията.
Спирането на ограниченията първоначално е с действие за срок от най-много шест месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок не по-дълъг от шест месеца, при условие че основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище въз основа на параграф 4 относно съобщеното спиране на ограниченията или удължаването на срока на действие на спирането. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
4. Комисията приема делегирани актове съгласно член 42, като определя параметрите и методите за изчисляване на прага на ликвидност, посочен в параграф 3 от настоящия член, по отношение на емитираните държавни дългови инструменти.
Параметрите и методите, с които държавите-членки изчисляват прага, се определят по такъв начин, че достигането му да представлява значителен спад в сравнение със средното равнище на ликвидност за съответния държавен дългов инструмент.
Прагът се установява въз основа на обективни критерии, специфични за съответния пазар на държавни дългови инструменти, включително общата стойност на емитираните и неизкупени обратно държавни дългови инструменти на всеки емитент на държавни дългови инструменти.
5. За да се осигурят еднакви условия за прилагането на параграф 1, ЕОЦКП може да разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които да се определят видовете договори или споразумения, гарантиращи адекватно, че държавният дългов инструмент ще бъде наличен за сетълмента. ЕОЦКП взема предвид по-специално необходимостта от запазване на ликвидността на пазарите, особено на пазарите на държавни облигации и пазарите за обратно изкупуване на държавни облигации.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на изпълнителни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
Ограничения за непокритите суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти
1. Физическо или юридическо лице може да сключва сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, само когато тази сделка не води до непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, както е посочено в член 4.
2. Компетентен орган би могъл временно да спре ограниченията, посочени в параграф 1, ако има обективни основания да счита, че пазарът му на държавни дългови инструменти не функционира добре и такива ограничения биха могли да имат отрицателно отражение върху пазара на суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, особено чрез увеличаване на цената на заемите за емитентите на държавни дългови инструменти или чрез засягане на способността на емитентите на държавни дългови инструменти да емитират нови дългови инструменти. Тези основания се базират на следните показатели:
а)
висок или покачващ се лихвен процент за държавните дългови инструменти;
б)
увеличаване на разликата между лихвените проценти върху държавните дългови инструменти в сравнение с държавните дългови инструменти на други емитенти на държавни дългови инструменти;
в)
увеличаване на разликата в суапите за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти в сравнение със собствената крива и с други емитенти на държавни дългови инструменти;
г)
навременността на връщането на цената на държавните дългови инструменти към първоначалното равновесие след мащабна търговия;
д)
размера на държавните дългови инструменти, които могат да бъдат търгувани.
Компетентният орган може също да използва показатели, различни от посочените в букви а)-д) от първата алинея.
Преди временно да спре ограниченията по настоящия член съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за предложеното временно спиране и за основанията за него.
Спирането на ограниченията първоначално действа за срок от най-много 12 месеца от датата на публикуването на уебсайта на съответния компетентен орган. Срокът на действие на такова спиране на ограниченията може да бъде удължаван за срок от не повече от шест месеца, ако основанията за спирането продължават да се прилагат. Ако срокът на действие на спирането не бъде удължен до края на първоначалния срок или на всеки следващ удължен срок, спирането на ограниченията автоматично се прекратява.
В рамките на 24 часа след уведомяването от съответния компетентен орган ЕОЦКП представя становище относно предвижданото временно спиране на ограниченията или относно удължаването на неговия срок на действие, независимо от това дали компетентният орган е обосновал временното спиране на показатели по първа алинея, букви а)-д) или на други показатели. Когато предвижданото временно спиране или удължаването на неговия срок на действие се основава на втора алинея, в становището се включва също така оценка на показателите, използвани от компетентния орган. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
Член 15
Процедури за изкупуване
1. Централният контрагент в държава-членка, осигуряващ услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които отговарят на всяко едно от следни изисквания:
а)
когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не може да достави акциите за сетълмент в срок от четири работни дни след деня за извършване на сетълмента, автоматично се привеждат в действие процедурите за изкупуване на акциите, за да се осигури доставката им за сетълмент;
б)
когато изкупуването на акциите за доставка не е възможно, на купувача се изплаща сума въз основа на стойността на акциите, които трябва да бъдат доставени на датата на доставка, плюс сума за загубите, понесени от купувача в резултат на неизпълнението на сетълмента; и
в)
физическото или юридическото лице, което не изпълни задължението си за сетълмент, изплаща като обезщетение всички изплатени суми по букви а) и б).
2. Централният контрагент в държава-членка, който предоставя услуги по клиринг за акции, осигурява установяването на процедури, които гарантират, че когато дадено физическо или юридическо лице, което продава акции, не достави акциите за сетълмент до датата за извършване на сетълмент, това лице е длъжно да извършва ежедневни плащания за всеки ден, през който е в забава.
Ежедневните плащания трябва да бъдат достатъчно високи, за да възпират физическите и юридическите лица от неизпълнението на задължението за сетълмент.
ГЛАВА IV
ИЗКЛЮЧЕНИЯ
Член 16
Изключение в случаите когато основното място за търговия е в трета държава
1. Членове 5, 6, 12 и 15 не се прилагат за акциите на дадено дружество, допуснати до търговия на място за търговия в Съюза, когато основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
2. Съответният компетентен орган по отношение на акциите на дадено дружество, търгувани на място за търговия в Съюза и на място за търговия в трета държава, установява поне веднъж на всеки две години дали основното място за търговия на тези акции се намира в трета държава.
Съответният компетентен орган уведомява ЕОЦКП за всички акции, за които е установено, че основното място за търговия се намира в трета държава.
Веднъж на всеки две години ЕОЦКП публикува списък на акциите, чието основно място за търговия е в трета държава. Списъкът важи за срок от две години.
3. За да се осигури последователно прилагане на разпоредбите на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, определящи метода за изчисляване на оборота, въз основа на който се установява основното място за търговия на дадена акция.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
4. За да се осигурят единни условия за прилагането на параграфи 1 и 2, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се определя:
а)
датата, на която трябва да се извършват всички изчисления за установяване на основното място за търговия на дадена акция, и периодът, по отношение на който трябва да се извършват тези изчисления;
б)
датата, до която съответният компетентен орган трябва да уведомява ЕОЦКП за посочените акции, когато основното място за търговия е в трета държава;
в)
датата, от която списъкът влиза в сила след публикуването му от ЕОЦКП.
ЕОЦКП представя на Комисията посочените проекти на технически стандарти за изпълнение до 31 март 2012 г.
На Комисията се предоставят правомощия за приемане на посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 17
Изключения за дейностите по поддържане на пазара и операциите на първичния пазар
1. Членове 5, 6, 7, 12, 13 и 14 не се прилагат за сделки, извършени във връзка с дейности по поддържане на пазара.
2. Съгласно процедурата по член 44, параграф 2 Комисията може да приема решения, с които се определя дали законодателната и надзорна рамка на дадена трета държава гарантира, че всеки пазар, лицензиран в същата държава, изпълнява задължителните законови изисквания, които за целите на изключението по параграф 1 са еквивалентни на изискванията по дял III от Директива 2004/39/ЕО, по Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (13) и по Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 година относно хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни книжа са допуснати за търгуване на регулиран пазар (14), и които подлежат на ефективен надзор и контрол в същата трета държава.
Законодателната и надзорна уредба на дадена трета държава може да се смята за еквивалентна, когато:
а)
пазарите на тази трета държава подлежат на лицензиране и постоянен ефективен надзор и контрол;
б)
пазарите на тази трета държава имат ясни и прозрачни правила за допускане на ценните книжа до търговия, така че тези ценни книжа могат да бъдат търгувани в условията на равнопоставеност, ред, ефективност и свобода на договарянето;
в)
емитентите на ценни книжа на тази трета държава са задължени да спазват изисквания за периодично и текущо оповестяване на информация, с което се осигурява висока защита на инвеститорите; и
г)
прозрачността и интегритета на пазара на тази трета държава са осигурени чрез предотвратяване на пазарните злоупотреби под формата на търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара.
3. Членове 7, 13 и 14 не се прилагат за дейността на дадено физическо или юридическо лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър по споразумение с емитент на държавни дългови инструменти, извършва за своя сметка сделки с даден финансов инструмент на първичния или вторичния пазар, свързани с държавните дългови инструменти.
4. Членове 5, 6, 12, 13 и 14 от настоящия регламент не се прилагат за дадено физическо или юридическо лице, когато то извършва къса продажба на ценна книга или има нетна къса позиция във връзка с извършването на стабилизация съгласно глава III от Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията от 22 декември 2003 г. за прилагане на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изключенията относно програмите за обратно изкупуване и стабилизирането на финансови инструменти (15).
5. Изключението, посочено в параграф 1, се прилага само когато съответното физическо или юридическо лице предварително е уведомило в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице възнамерява да използва изключението за първи път.
6. Изключението, посочено в параграф 3, се прилага само когато одобреният първичен дилър е уведомил в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, че възнамерява да използва изключението. Уведомяването се извършва не по-късно от 30 календарни дни преди датата, на която физическото или юридическото лице, когато то, действайки като одобрен първичен дилър, възнамерява да използва изключението за първи път.
7. Компетентният орган, посочен в параграфи 5 и 6, може да забрани използването на изключението, ако смята, че физическото или юридическото лице не отговаря на условията за използване на изключението. Всяка забрана се налага в срока от 30 календарни дни, посочен в параграфи 5 или 6, или след това, ако компетентният орган получи информация, че е имало промени в обстоятелствата, свързани с физическото или юридическото лице, и то вече не отговаря на условията за изключението.
8. Всяко лице от трета държава, което не е лицензирано в Съюза, изпраща уведомлението, посочено в параграфи 5 и 6, на компетентния орган на основното място за търговия в Съюза, на което то търгува.
9. Всяко физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 5, уведомява възможно най-скоро в писмена форма компетентния орган на своята държава-членка по произход, ако има промени, които засягат правото на лицето да използва изключението, или ако то вече не желае да използва изключението.
10. Физическо или юридическо лице, което е подало уведомление по параграф 6, уведомява възможно най-скоро в писмена форма съответния компетентен орган по отношение на въпросните държавни дългови инструменти, ако има промени, които засягат правото му да използва изключението, или ако вече не желае да използва изключението.
11. Компетентният орган на държавата-членка по произход може да отправи искане в писмена форма за информация от дадено физическо или юридическо лице, което извършва дейност, използвайки изключенията по параграф 1, 3 или 4, за държаните къси позиции или за дейностите, извършвани при използване на изключението. Посоченото физическо или юридическо лице представя информацията най-късно в срок от четири календарни дни след подаването на искането.
12. В срок от две седмици от получаването на уведомлението съгласно параграф 5 или 9 компетентният орган уведомява ЕОЦКП за всички маркет-мейкъри и съгласно параграф 6 или параграф 10 за всички одобрени първични дилъри, които използват изключението, и за всички маркет-мейкъри и одобрени първични дилъри, които вече не използват изключението.
13. ЕОЦКП публикува и актуализира редовно на интернет сайта си списък на маркет-мейкърите и одобрените първични дилъри, използващи изключението,.
14. Уведомление по настоящия член може да бъде направено от лице до компетентен орган и от компетентен орган до ЕОЦКП по всяко време в рамките на шестдесет календарни дни преди 1 ноември 2012 г.
ГЛАВА V
ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ И ЕОЦКП
РАЗДЕЛ 1
Правомощия на компетентните органи
Член 18
Уведомяване и оповестяване при изключителни обстоятелства
1. При условията по член 22 компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват или да оповестяват публично подробни данни за позицията си, когато тя надхвърли или спадне под прага за уведомяване, определен от компетентния орган, и когато:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Параграф 1 от настоящия член не се прилага за финансовите инструменти, за които вече се изисква прозрачност по членове 5-8. Мярката по параграф 1 може да се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 19
Уведомление от кредитори при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган може да вземе посочената в параграф 2 от настоящия член мярка, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да изиска физическите или юридическите лица, които заемат определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да го уведомяват за съществена промяна на таксите за такова заемане.
Член 20
Ограничения за късите продажби и подобни сделки при извънредни обстоятелства
1. При условията на член 22 компетентен орган на може да вземе една или повече от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Компетентен орган може да забрани или да наложи условия за сключването на следните сделки от физически или юридически лица:
а)
къса продажба; или
б)
различна от къса продажба сделка, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, като ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
3. Мярка, взета съгласно параграф 2, може да се прилага за сделки, свързани с всички финансови инструменти, с финансовите инструменти от определен клас или с определен финансов инструмент. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 21
Ограничения за сделките със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти при извънредни обстоятелства
1. При спазване на условията по член 22, компетентен орган може да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да сключват сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти или да ограничи стойността на позициите в суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, които е позволено да бъдат поемани от тези лица ако:
а)
са налице неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в съответната държава-членка или в една или повече други държави-членки; и
б)
мярката е необходима за преодоляване на заплахата и няма да има отрицателни последици за ефективността на финансовите пазари, които да са непропорционални спрямо ползите от мярката.
2. Мярка, предприета по параграф 1, може да се отнася до сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти от определен клас или за определени сделки със суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти. Мярката може да се прилага при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от компетентния орган. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
Член 22
Мерки, приемани от други компетентни органи
Без да се засяга член 26, компетентен орган може да наложи или да удължи действието на мярка съгласно членове 18, 19, 20 или 21 във връзка с финансов инструмент, за който той не е „съответен компетентен орган“, само със съгласието на съответния компетентен орган.
Член 23
Правомощие за временно ограничаване на късите продажби на финансови инструменти при значителен спад на цената
1. Когато цената на един финансов инструмент на дадено място за търговия в рамките на един ден за търгуване е намаляла значително спрямо цената на затваряне в предходния ден за търгуване на същото място за търговия, компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия решава дали е целесъобразно да забрани или да наложи ограничения на физическите или юридическите лица да извършват къси продажби на посочения финансов инструмент на това място за търговия или по друг начин да ограничи сделките с посочения финансов инструмент на това място за търговия, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
Когато съгласно първата алинея компетентният орган се е уверил, че е целесъобразно да предприеме такива действия, той забранява или налага ограничения на физическите или юридически лица да извършват къси продажби на това място за търговия - когато става дума за акция или дългов инструмент, или ограничава сделките със съответния финансов инструмент на това място за търговия - когато става дума за друг вид финансов инструмент, за да се предотврати неконтролируемият спад на цената на финансовия инструмент.
2. Мярката по параграф 1 се прилага най-много до края на деня за търгуване, следващ деня за търгуване, в който се наблюдава спадът на цената. Ако в края на деня за търгуване, който следва деня за търгуване, през който е наблюдаван спадът на цената, въпреки наложената мярка е налице нов съществен спад на цената на финансовия инструмент със стойност в размер най-малко половината от сумата, определена в параграф 5, компетентният орган може да продължи мярката за допълнителен срок, който не превишава два дни за търгуване след края на втория ден за търгуване.
3. Мярката по параграф 1 се прилага при обстоятелства, определени от компетентния орган, или да подлежи на посочени от него изключения. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
4. Компетентният орган на държавата-членка по произход на посоченото място за търговия, където за един ден за търгуване стойността на финансов инструмент е спаднала до стойността, посочена в параграф 5, уведомява ЕОЦКП за решението, взето съгласно параграф 1, най-малко два часа след приключването на деня за търгуване. ЕОЦКП информира незабавно компетентните органи на държавите-членки по произход на места за търговия, където се търгува същият финансов инструмент.
Ако компетентен орган не е съгласен с действие, предприето от друг компетентен орган относно финансов инструмент, търгуван на различни места за търговия, регулирани от различни компетентни органи, ЕОЦКП може да помогне на тези органи да постигнат договореност съгласно член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Съгласуването приключва преди полунощ в края на същия ден за търгуване. Ако засегнатите компетентни органи не постигнат договореност в рамките на фазата на съгласуване, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Решението се взема преди започването на следващия ден за търгуване.
5. Спадът на стойността се определя на 10 % или повече за ликвидните акции, както е определено в член 22 от Регламент (ЕО) № 1287/2006, а за неликвидните акции и други класове финансови инструменти размерът ще бъде определен от Комисията.
6. ЕОЦКП може да изготви и да изпрати на Комисията становище относно необходимостта от коригиране на прага, посочен в параграф 5, като отчита развитието на финансовите пазари.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 42, като променя праговете, посочени в параграф 5 от настоящия член, отчитайки развитието на финансовите пазари.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 42, определяйки какво съставлява съществен спад на стойността на финансовите инструменти, различни от ликвидни акции, като отчита особеностите на всеки клас финансови инструменти и различията по отношение нестабилността.
8. За да се осигури последователно прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се установява методът за изчисляване на спада от 10 % на стойността на ликвидните акции и спада на стойността, определян от Комисията съгласно параграф 7.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 31 март 2012 г.
На Комисията се делегират правомощия за приемане на регулаторните технически стандарти, посочени в алинея първа, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 24
Срок на ограниченията
Всяка мярка, наложена по членове 18, 19, 20 или 21, първоначално действа за срок от най-много три месеца от датата на публикуване на обявлението по член 25.
Срокът на действие на мярката може да бъде удължаван, като всеки следващ срок е не повече от три месеца, при условие че основанията за взимане на мярката продължават да се прилагат. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен преди края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява.
Член 25
Обявление за ограниченията
1. Всеки компетентен орган публикува на уебсайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на действие на мярка по членове 18-23.
2. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие;
б)
основанията на компетентния орган да смята, че е необходимо да наложи мерките, включително данните в подкрепа на тези основания.
3. Всяка мярка по членове 18-23 влиза в сила при публикуването на обявлението или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
Член 26
Уведомяване на ЕОЦКП и другите компетентни органи
1. Преди да наложи или да удължи срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 и преди да наложи ограничение по член 23, компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за мярката, която предлага.
2. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, посочват се класовете на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
3. Уведомяването за намерение за налагане или удължаване на срока на мярка по член 18, 19, 20 или 21 се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства компетентният орган може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа. Уведомяване за ограничение по член 23 се извършва преди планираното влизане на мярката в сила.
4. Компетентен орган, който получи уведомление по настоящия член, може да вземе мерки по членове 18-23 в същата държава-членка, когато е уверен, че мярката е необходима, за да се подпомогне компетентният орган, който извършва уведомлението. Компетентният орган, който получава уведомлението, също дава предизвестие по параграфи 1-3, когато планира да вземе мерки.
РАЗДЕЛ 2
Правомощия на ЕОЦКП
Член 27
Координация от страна на ЕОЦКП
1. ЕОЦКП подпомага и координира действията на компетентните органи, когато те вземат мерки съгласно раздел 1. По-специално, ЕОЦКП гарантира, че компетентните органи следват съгласуван подход по отношение на взетите мерки, особено по въпроса кога трябва да се използват правомощията за намеса, по въпроса за характера на всяка от наложените мерки и по въпроса за началото и срока на действие на мерките.
2. След като получи уведомление по член 26 за мярка, която ще бъде наложена или чийто срок на действие предстои бъде удължен съгласно член 18, 19, 20 или 21, в срок от 24 часа ЕОЦКП издава становище, в което заявява дали смята мярката или планираната мярка за необходима за преодоляването на извънредните обстоятелства. В становището се посочва дали ЕОЦКП смята, че са възникнали неблагоприятни събития или тенденции, които представляват сериозна заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в една или повече държави-членки, дали мярката или планираната мярка е целесъобразна и пропорционална с оглед на преодоляването на заплахата и дали планираният срок на действие на мерките е оправдан. Ако ЕОЦКП смята, че другите компетентни органи също трябва да вземат мерки за преодоляване на заплахата, той посочва и това в становището си. Становището се публикува на интернет сайта на ЕОЦКП.
3. Когато компетентен орган предлага да вземе или взема мерки въпреки становището на ЕОЦКП по параграф 2, или отказва да вземе мерки въпреки становището на ЕОЦКП по посочения параграф, той публикува на уебсайта си в срок от 24 часа след получаването на становището на ЕОЦКП обявление, в което подробно излага причините за това свое решение. При възникването на такова положение ЕОЦКП преценява дали са изпълнени условията и дали случаят оправдава използването на правомощията му за намеса съгласно член 28.
4. ЕОЦКП преразглежда мерките по настоящия член редовно и във всеки случай поне на всеки три месеца. Ако мярката не бъде удължена до края на тримесечния срок, срокът на действието ѝ изтича автоматично.
Член 28
Правомощия на ЕОЦКП за намеса при извънредни обстоятелства
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП взема при условията на параграф 2 от настоящия член следните мерки:
а)
изисква физическите или юридическите лица, които имат нетни къси позиции по отношение на определен финансов инструмент или клас финансови инструменти, да уведомят даден компетентен орган или да оповестят публично подробни данни за всяка такава позиция; или
б)
забранява или налага условия за извършването на къса продажба или сделка от физически или юридически лица, с която се създава или която е свързана с финансов инструмент, различен от финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 1, буква в), когато ефектът или един от ефектите от сделката е осигуряване на финансова полза за физическото или юридическото лице при спад на цената или стойността на друг финансов инструмент.
Дадена мярка може да се прилага по-специално при обстоятелства или да съдържа изключения, определени от ЕОЦКП. По-специално, може да се определят изключения, които да важат за дейностите по поддържане на пазара и за операциите на първичния пазар.
2. ЕОЦКП взема решение по параграф 1 само ако:
а)
мерките по параграф 1, букви а) и б) са предназначени за преодоляване на заплаха за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея, когато има последствия и в трансграничен план; и
б)
компетентният орган или органи не са взели мерки за преодоляване на заплахата или един или повече компетентни органи за всели мерки, които не са подходящи за преодоляването ѝ.
3. Когато взема мерките по параграф 1, ЕОЦКП отчита следното:
а)
доколко мярката допринася за преодоляването на заплахата за правилното функциониране и интегритета на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или част от нея или доколко подобява способността на компетентните органи да следят заплахата;
б)
дали мярката не поражда риск от регулаторен арбитраж;
в)
дали мярката не оказва отрицателно влияние върху ефективността на финансовите пазари - включително чрез намаляване на ликвидността на тези пазари или чрез създаване на несигурност за участниците на пазара - което да е непропорционално високо спрямо ползите от въвеждането на мярката.
Когато един или повече компетентни органи са взели мярка по членове 18, 19, 20 или 21, ЕОЦКП може да вземе всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да издава становището, предвидено в член 27.
4. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП се консултира с Европейския съвет за системен риск и, по целесъобразност, с други органи.
5. Преди да реши да наложи или да удължи срока на мярка, посочена в параграф 1, ЕОЦКП уведомява компетентните органи, засегнати от мярката, която планира да вземе. В уведомлението се съдържат подробни сведения за планираните мерки, както и се посочва класът на финансовите инструменти и сделки, за които ще се прилагат мерките, данните, които дават основание за вземане на мерките, и моментът във времето, от който се планира мерките да влязат в сила.
6. Уведомяването се извършва най-малко 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила или срокът ѝ да бъде удължен. При извънредни обстоятелства ЕОЦКП може да извърши уведомяването по-малко от 24 часа преди момента, от който се планира мярката да влезе в сила, ако не може да даде предизвестие от 24 часа.
7. ЕОЦКП публикува на интернет сайта си обявление за всяко решение за налагане или удължаване на срока на мярка по параграф 1. Обявлението съдържа подробни сведения най-малко за:
а)
наложените мерки, включително за инструментите и класовете на сделките, за които се прилагат тези мерки, и за срока им на действие; и
б)
основанията на ЕОЦКП да смята, че е необходимо да наложи мерките, подкрепени от съответните данни.
8. След като реши да наложи или да удължи срока на мярка по параграф 1, ЕОЦКП незабавно уведомява компетентните органи за взетата мярка.
9. Всяка мярка влиза в сила при публикуването на обявлението на уебсайта на ЕОЦКП или от посочения в обявлението момент след публикуването и се прилага само за сделките, които се сключват след влизането на мярката в сила.
10. ЕОЦКП преразглежда посочените параграф 1 мерки през подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на всеки три месеца. Ако срокът на дадена мярка не бъде удължен до края на тримесечния срок, действието на мярката автоматично се прекратява. За удължаването на срока на мерките се прилагат параграфи 2-9.
11. Всяка мярка, приета от ЕОЦКП по настоящия член, има предимство пред всяка мярка, взета по-рано от компетентен орган съгласно раздел 1.
Член 29
Правомощия на ЕОЦКП в извънредни ситуации, свързани с държавни дългови инструменти
В случай на извънредна ситуация, свързана с държавен дългов инструмент или с суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти се прилагат членове 18 и 38 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 30
Допълнително определяне на понятията „неблагоприятни събития или тенденции“
На Комисията се предоставя правомощието да приема делагирани актове в съответствие с член 42 за установяване на критериите и факторите, които компетентните органи и ЕОЦКП трябва да отчитат, когато определят в кои случаи са налице неблагоприятните събития или тенденции по членове 18-21 и член 27, както и заплахите, посочени в член 28, параграф 2, буква а).
Член 31
Разследвания от страна на ЕОЦКП
По искане на един или повече компетентни органи, на Европейския парламент, на Съвета или на Комисията, или по собствена инициатива ЕОЦКП може да извършва разследване на определен случай или практика, свързани с къси продажби или с използването на суапи за кредитно неизпълнение, за да прецени дали съответният случай или практика създава заплаха за финансовата стабилност или доверието на пазара в Съюза.
В рамките на три месеца след края на всяко такова разследване ЕОЦКП публикува доклад, в който излага констатациите си и евентуални препоръки във връзка със съответния случай или практика.
ГЛАВА VI
РОЛЯ НА КОМПЕТЕНТНИТЕ ОРГАНИ
Член 32
Компетентни органи
Всяка държава-членка определя един или няколко компетентни органа за целите на настоящия регламент.
Ако държавата-членка посочи няколко компетентни органа, тя ясно определя съответните им функции и посочва орган, които е отговорен за координиране на сътрудничеството и обмена на информация с Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки.
Държавите-членки информират Комисията, ЕОЦКП и компетентните органи на другите държави-членки за посочените от тях компетентни органи.
Член 33
Правомощия на компетентните органи
1. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент на компетентните органи се предоставят всички правомощия за упражняване на надзор и извършване на разследвания, необходими за изпълнението на техните функции. Те упражняват правомощията си по един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи; или
в)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват задълженията си в рамките на настоящия регламент, на компетентните органи се предоставят следните правомощия съгласно националното законодателство:
а)
да получават достъп до документи във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всяко физическо или юридическо лице, а ако е необходимо - да призовават и изслушват всяко физическо или юридическо лице с цел получаване на информация;
в)
да осъществяват проверки на място със или без предизвестие;
г)
да изискват съществуващата информация за телефонни разговори и обменяни данни;
д)
да изискват прекратяването на всяка практика, която противоречи на разпоредбите на настоящия регламент;
е)
да изискват запор, възбрана и/или отнемане в полза на държавата на имущество.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 2, буква а) и б), компетентните органи имат право в отделни случаи да изискват от физическо или юридическо лице, което сключва сделка със суап за кредитно неизпълнение, да представи:
а)
обяснение за целите на сделката - дали целта е хеджиране на риск или друга; и
б)
данни, потвърждаващи съществуването на съответния риск, когато сделката се извършва с цел хеджиране.
Член 34
Професионална тайна
1. Задължението за опазване на професионалната тайна се прилага по отношение на всички физически или юридически лица, които работят или са работили за компетентния орган или за който и да е орган или физическо или юридическо лице, на които компетентният орган е възлагал задачи, включително одитори и експерти, с които компетентният орган е имал договори. Поверителна информация, представляваща професионална тайна, не може да бъде разкривана на никое друго физическо или юридическо лице или орган, освен когато това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да се разкрива, или това разкриване на информация е необходимо за съдебни производства.
Член 35
Задължение за сътрудничество
Компетентните органи си сътрудничат, когато е необходимо или подходящо за целите на настоящия регламент. По-специално, компетентните органи си предоставят своевременно информацията, необходима за изпълнението на задълженията им съгласно настоящия регламент.
Член 36
Сътрудничество с ЕОЦКП
Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата необходима информация за изпълнение на задълженията му, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 37
Сътрудничество при искания за проверки на място или разследвания
1. Компетентният орган на дадена държава-членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава-членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящият искането компетентен орган информира ЕОЦКП за всяко искане по първата алинея. При разследване или проверка с трансгранични аспекти ЕОЦКП може и при поискване да поема координацията на разследването или проверката.
2. Когато даден компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава-членка за извършване на проверка на място или разследване, той може:
а)
да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
б)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, да участва в проверката на място или разследването;
в)
да позволи на компетентния орган, който е отправил искането, сам да извърши проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти, които да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели изпълнението на определени задачи, свързани с надзорната дейност, с другите компетентни органи.
3. ЕОЦКП може да поиска от компетентните органи да проведат определени действия в рамките на разследването или проверки на място, когато искането на ЕОЦКП за информацията е основателно, за да може да упражни правомощие, което изрично му е поверено от настоящия регламент.
Член 38
Сътрудничество с трети държави
1. Когато е възможно, компетентните органи сключват договорености за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с компетентните органи в трети държави, с изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящия регламент, в трети държави и с вземането на сходни мерки в трети държави от съответните надзорни органи с цел допълване на мерките, взети съгласно глава V. Тези договорености за сътрудничество гарантират най-малкото ефикасен обмен на информация, позволяващ на компетентните органи да изпълняват своите задължения съобразно настоящия регламент.
Всеки компетентен орган уведомява ЕОЦКП и компетентните органи на останалите държави-членки, когато планира да сключи такава договореност.
2. Договореностите за сътрудничество съдържат разпоредби относно обмена на данни и информация, необходими за спазването на задължението по член 16, параграф 2 от страна на съответния компетентен орган.
3. ЕОЦКП координира разработването на договорености за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави. За тази цел ЕОЦКП изготвя модели на договорености за сътрудничество, които могат да се използват от компетентните органи и.
ЕОЦКП координира и обмена между компетентните органи на информация, която е получена от надзорните органи на трети държави и която може да бъде от значение за вземането на мерки по глава V.
4. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави договорености за сътрудничество, предвиждащи обмен на информация, само ако по отношение на разкриваната информация съществуват гаранции за запазване на професионалната тайна, които са най-малко равностойни на предвидените в член 34. Такъв обмен на информация има за цел изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 39
Предаване и съхранение на лични данни
По отношение на предаването на лични данни между държавите-членки или между държавите-членки и трети държави държавите-членки прилагат Директива 95/46/ЕО. По отношение на предаването на лични данни от ЕОЦКП до държавите-членки или до трета държава ЕОЦКП спазва Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни, посочени в настоящия параграф, се съхраняват за срок от най-много пет години.
Член 40
Разкриване на информация пред трети държави
Компетентен орган може да предава на надзорен орган на трета държава данни и анализи на данни, когато са спазени условията по член 25 или 26 от Директива 95/46/ЕО, но такова предаване се прави за всеки отделен случай. Компетентният орган трябва да бъде уверен, че предаването на данните е необходимо за целите на настоящия регламент. Всяко предаване на данни се извършва в рамките на споразумението, че третата държава няма да предава данните на надзорния орган на друга трета държава без изричното писмено разрешение на компетентния орган.
Компетентен орган може да разкрива информация, която е поверителна по силата на член 34 и е получена от компетентен орган на друга държава-членка, на надзорния орган на трета държава само ако компетентният орган е получил изрично съгласие от компетентния орган, който е предал информацията, като в съответните случаи информацията се разкрива единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
Член 41
Санкции
Държавите-членки установяват разпоредби за санкциитеи административните мерки, приложими при нарушения на настоящия регламент, и вземат всички мерки, необходими за осигуряване на тяхното изпълнение. Тези санкции и административни мерки трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010 ЕОЦКП може да приема насоки за гарантиране на последователен подход относно санкциите и административните мерки, които се въвеждат от държавите-членки.
Държавите-членки уведомяват Комисията и ЕОЦКП за разпоредбите, посочени в първа и втора алинея, до 1 юли 2012 г. и ги уведомяват незабавно за всяко последващо изменение на тези разпоредби.
ЕОЦКП публикува на интернет сайта си и актуализира редовно списък с действащите санкции и административни мерки, приложими във всяка държава-членка.
Държавите-членки предоставят ежегодно на ЕОЦКП обобщена информация относно всички наложени санкции и административни мерки. В случай че компетентен орган оповести публично налагането на санкция или административна мярка, едновременно с това той уведомява ЕОЦКП за нея.
ГЛАВА VII
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ
Член 42
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 за неопределен срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5 и член 30 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Решението за оттегляне поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 влиза в единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 43
Краен срок за приемането на делегираните актове
Комисията приема делегираните актове по член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 5, параграф 4, член 6, параграф 4, член 7, параграф 3, член 17, параграф 2, член 23, параграф 5, и член 30 до 31 март 2012 г.
Комисията може да удържи срока с шест месеца.
ГЛАВА VIII
АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 44
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет за ценни книжа, създаден с Решение 2001/528/ЕО на Комисията (16). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА IХ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Преглед и докладване
До 30 юни 2013 г. въз основа на обсъждания с компетентните органи и ЕОЦКП Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад относно:
а)
целесъобразността на праговете за уведомяване и оповестяване по членове 5, 6, 7 и 8;
б)
отражението на отделните изисквания за оповестяване по член 6, със специално внимание спрямо въздействието им върху ефикасността и нестабилността на финансовите пазари;
в)
целесъобразността на пряко централизирано докладване пред ЕОЦКП;
г)
действието на ограниченията и изискванията по глави II и III;
д)
целесъобразността на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти и целесъобразността на евентуални други ограничения или условия за късите продажби или суапите за кредитно неизпълнение.
Член 46
Преходна разпоредба
1. Действащите мерки в обхвата на настоящия регламент, които са влезли в сила преди 15 септември 2010 г., могат да продължат да се прилагат до 1 юли 2013 г., при условие че за тях бъде уведомена Комисията до 24 април 2012 г.
2. Сделките със суапи за кредитно неизпълнение в резултат от непокрита позиция в суап за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти, сключени преди 25 март 2012 г. или по време на суспендирането на ограниченията относно необезпечени суапи за кредитно неизпълнение по държавни дългови инструменти съгласно член 14, параграф 2, би могло да бъдат задържани до падежа на договора за суапи за кредитно неизпълнение.
Член 47
Персонал и ресурси на ЕОЦКП
До 31 декември 2012 г. ЕОЦКП извършва оценка на своите нужди от персонал и ресурси, свързани с изпълнението на неговите правомощия и задължения по настоящия регламент, и представя доклад пред Европейския парламент, Съвета и Комисията.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 ноември 2012 г.
Независимо от това член 2, параграф 2, член 3, параграф 7, член 4, параграф 2, член 7, параграф 3, член 9, параграф 5, член 11, параграфи 3 и 4, член 12, параграф 2, член 13, параграфи 4 и 5, член 16, параграфи 3 и 4, член 17, параграф 2, член 23, параграфи 5, 7 и 8 и членове 30, 42, 43 и 44 се прилагат от 25 март 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 236/2012
(2012. gada 14. marts)
par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Finanšu krīzes augstākajā punktā 2008. gada septembrī vairāku dalībvalstu un trešo valstu, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas, kompetentās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu dažu vai visu vērtspapīru izmantošanu īsajā pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, pastāvot ievērojamai finanšu nestabilitātei, īsā pārdošana var pastiprināt akciju, īpaši finanšu iestāžu akciju, cenu lejupvērsto spirāli, tādējādi apdraudot to dzīvotspēju un radot sistēmiskus riskus. Dalībvalstu pieņemtie pasākumi atšķīrās, jo Savienībā nav īpaša kopēja tiesiskā regulējuma attiecībā uz īso pārdošanu.
(2)
Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un uzlabotu tā darbības apstākļus, īpaši attiecībā uz finanšu tirgiem, un lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību, ir lietderīgi noteikt kopēju tiesisku regulējumu attiecībā uz prasībām un pilnvarām saistībā ar īso pārdošanu un kredītriska mijmaiņas darījumiem un nodrošināt labāku koordināciju un konsekvenci starp dalībvalstīm gadījumos, kad jāveic pasākumi ārkārtas apstākļos. Jāharmonizē noteikumi par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem, lai novērstu iekšējā tirgus pienācīgas darbības šķēršļu rašanos, jo pretējā gadījumā pastāv iespēja, ka dalībvalstis turpinās veikt atšķirīgus pasākumus.
(3)
Lai nodrošinātu to, ka visā Savienībā tiek vienādi piemēroti noteikumi, kas privātpersonām tiešā veidā uzliek pienākumu sniegt informāciju un publiskot neto īsās pozīcijas saistībā ar dažiem instrumentiem un attiecībā uz nesegtu īso pārdošanu, minētos noteikumus ir lietderīgi un nepieciešami paredzēt regulas tiesību akta formā. Regula arī ir nepieciešama, lai Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (4), tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt kompetento iestāžu veiktos pasākumus vai pašai veikt pasākumus.
(4)
Šīs regulas darbības jomai vajadzētu būt iespējami plašai, lai nodrošinātu, ka ārkārtas apstākļos tiek izmantots preventīvs tiesiskais regulējums. Minētajā regulējumā būtu jāiekļauj visi finanšu instrumenti, bet tam būtu jānodrošina samērīga reakcija uz riskiem, kādus var radīt dažādu instrumentu īsā pārdošana. Tādējādi tikai ārkārtas apstākļos minētajām kompetentajām iestādēm un EVTI vajadzētu būt tiesīgām veikt pasākumus attiecībā uz visiem finanšu instrumentu veidiem, un šādi pasākumi pārsniegtu pastāvīgos pasākumus, kurus piemēro tikai īpašiem instrumentu veidiem, pastāvot skaidri noteiktiem riskiem, kuri ir jānovērš.
(5)
Lai izbeigtu patlaban pastāvošo sadrumstaloto situāciju, kad dažas dalībvalstis veikušas atšķirīgus pasākumus, un ierobežotu iespēju kompetentajām iestādēm veikt atšķirīgus pasākumus, ir svarīgi saskaņoti novērst potenciālos riskus, ko rada īsā pārdošana un kredītriska mijmaiņas darījumi. Nosakāmajām prasībām konstatētie riski būtu jānovērš, nevajadzīgi nenovirzoties no ieguvuma, ko īsā pārdošana sniedz tirgus kvalitātei un efektivitātei. Lai gan dažos gadījumos īsā pārdošana varētu radīt negatīvu ietekmi, normālos tirgus apstākļos tai ir svarīga nozīme, nodrošinot finanšu tirgu pienācīgu darbību, īpaši saistībā ar tirgus likviditāti un efektīvu cenu veidošanos.
(6)
Atsaucēm šajā regulā uz fiziskām un juridiskām personām būtu jāaptver reģistrētas uzņēmumu apvienības, kam nav juridiskas personas statusa.
(7)
Pastiprināta pārredzamība saistībā ar nozīmīgām īpašu finanšu instrumentu neto īsajām pozīcijām varētu dot labumu gan regulatoram, gan tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz akcijām, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietā Savienībā, būtu jāievieš divu līmeņu modelis, kas atbilstīgā līmenī nodrošina labāku pārredzamību attiecībā uz nozīmīgām akciju neto īsajām pozīcijām. Pastāvot zemākam slieksnim, par pozīciju būtu privāti jāinformē attiecīgie regulatori, dodot tiem iespēju pārraudzīt īso pārdošanu un vajadzības gadījumā izmeklēt tādu īso pārdošanu, kas varētu radīt sistēmiskus riskus, varētu tikt ļaunprātīgi izmantota vai radīt nekārtības tirgū; pastāvot augstākam slieksnim, informācija par pozīcijām būtu jāpublisko tirgū, tādējādi sniedzot citiem tirgus dalībniekiem noderīgu informāciju par nozīmīgām atsevišķām akciju īsajām pozīcijām.
(8)
Būtu jāievieš prasība paziņot regulatoriem par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem Savienībā, jo šāda paziņošana sniegtu svarīgu informāciju, kas palīdzētu regulatoriem pārraudzīt, vai šādas pozīcijas reāli rada sistēmiskus riskus un vai tās netiek izmantotas ļaunprātīgi. Šādai prasībai būtu jāparedz tikai privāta regulatoru informēšana, jo informācijas publiskošana tirgū par šādiem instrumentiem varētu negatīvi ietekmēt valsts parāda vērtspapīru tirgus gadījumos, kad to likviditāte jau ir iedragāta.
(9)
Informēšanas prasības attiecībā uz valsts parāda vērtspapīriem būtu jāpiemēro parāda instrumentiem, ko emitējusi dalībvalsts un Savienība, tostarp Eiropas Investīciju banka, dalībvalsts valdības departaments, aģentūra, īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības vai divu vai vairāku dalībvalstu izveidotas starptautiskas finanšu iestādes, kas emitē parāda vērtspapīrus vienas vai vairāku dalībvalstu vārdā, piemēram, Eiropas Finanšu stabilitātes instruments vai paredzētais Eiropas Stabilizācijas mehānisms. Federālas dalībvalsts gadījumā informēšanas prasības būtu jāpiemēro arī attiecībā uz parāda instrumentiem, kurus emitējis kāds federācijas loceklis. Tomēr tās nebūtu jāpiemēro attiecībā uz citām reģionālām vai vietējām struktūrām vai valsts struktūrām pielīdzināmām struktūrām dalībvalstī, kas emitē parāda instrumentus. Savienības emitēto parāda instrumentu mērķis ir sniegt atbalstu dalībvalstīm maksājumu bilances vai finanšu stabilitātes jomā vai sniegt makrofinansiālu palīdzību trešām valstīm.
(10)
Lai nodrošinātu aptverošu un efektīvu pārredzamību, ir svarīgi, lai informēšanas prasības attiektos ne tikai uz īsājām pozīcijām, kas izveidotas, veicot akciju vai valsts parāda vērtspapīru tirdzniecību tirdzniecības vietās, bet arī uz īsajām pozīcijām, kas izveidotas, veicot tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām, un neto īsajām pozīcijām, kas izveidotas, izmantojot atvasinātus finanšu instrumentus, piemēram, iespēju līgumus, nākotnes līgumus, ar indeksiem saistītus instrumentus, līgumus par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem.
(11)
Lai pārredzamības režīms būtu lietderīgs regulatoriem un tirgiem, tam būtu jāsniedz pilnīga un precīza informācija par fiziskas vai juridiskas personas pozīcijām. Informācijā, ko sniedz regulatoram vai tirgum, jo īpaši būtu jāņem vērā gan īsās, gan garās pozīcijas, lai tiktu sniegta vērtīga informācija par fiziskas vai juridiskas personas neto īso pozīciju akcijās, valsts parāda vērtspapīros un kredītriska mijmaiņas darījumos.
(12)
Aprēķinot īsās vai garās pozīcijas, būtu jāņem vērā visu veidu ekonomiskās intereses, kādas fiziskai vai juridiskai personai ir saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai Savienības emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem. Konkrēti aprēķinā būtu jāņem vērā šāda ekonomiska interese, kas iegūta tieši vai netieši, izmantojot tādus atvasinātus finanšu instrumentus kā iespēju līgumi, nākotnes līgumi, līgumi par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem, kā arī indeksi, vērtspapīru grozi un biržā tirgoti fondi. Attiecībā uz pozīcijām, kas saistītas ar valsts parāda vērtspapīriem, būtu jāņem vērā arī kredītriska mijmaiņas darījumi saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem.
(13)
Papildus pārredzamības režīmam, kas paredzēts šajā regulā, Komisijai saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (5), pārskatīšanu būtu jāapsver, vai tas, ka ieguldījumu sabiedrības savu veikto darīijumu atskaitēs kompetentajām iestādēm iekļautu informāciju par īso pārdošanu, sniegtu lietderīgu papildu informāciju, kas palīdzētu kompetentajām iestādēm pārraudzīt īsās pārdošanas apjomu.
(14)
Kredītriska mijmaiņas līguma pirkšana, neveidojot garo pozīciju to pamatā esošajos valsts parāda vērtspapīros vai jebkādos aktīvos, aktīvu portfeļos, finanšu saistībās vai finanšu līgumos, kuru vērtība ir saistīta ar valsts parāda vērtspapīra vērtību, no ekonomikas viedokļa var būt līdzvērtīga īsās pozīcijas veidošanai tās pamatā esošajā parāda instrumentā. Tādēļ, aprēķinot neto īso pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, būtu jāiekļauj kredītriska mijmaiņas darījumi saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitenta saistībām. Pozīcija saistībā ar kredītriska mijmaiņas darījumiem būtu jāņem vērā gan tādēļ, lai noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai personai ir nozīmīga neto īsā pozīcija saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, par kuru jāinformē kompetentā iestāde, gan tādēļ, lai - ja kompetentā iestāde aptur ierobežojumus kredītriska mijmaiņas darījumiem ar nesegtu pozīciju - noteiktu tādu nozīmīgu nesegtu pozīciju kredītriska mijmaiņas darījumos saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentu, par ko jāinformē kompetentā iestāde.
(15)
Lai nodrošinātu pozīciju nepārtrauktu pārraudzību, pārredzamības režīmā būtu jāiekļauj arī informēšana vai informācijas publiskošana, ja neto īsās pozīcijas pārmaiņu rezultātā noteikts slieksnis tiek pārsniegts vai netiek sasniegts.
(16)
Efektivitātes nolūkā ir svarīgi piemērot pārredzamības režīmu neatkarīgi no fiziskās vai juridiskās personas atrašanās vietas, tostarp trešā valstī, ja minētajai personai ir nozīmīga neto īsā pozīcija sabiedrībā, kuras akcijas ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā Savienībā, vai neto īsā pozīcija dalībvalsts vai Savienības emitētos valsts parāda vērtspapīros.
(17)
Īsās pārdošanas definīcijā nebūtu jāietver pārdošanas ar atpirkšanu līgums starp divām pusēm, kur viena puse pārdod otrai pusei vērtspapīru par noteiktu cenu, apņemoties atpirkt to vēlākā datumā par citu noteiktu cenu, vai atvasinātu finanšu instrumentu līgums, ja ir vienošanās pārdot vērtspapīrus par noteiktu cenu kādā noteiktā datumā. Definīcijā nebūtu jāiekļauj vērtspapīru pārvedums atbilstīgi vērtspapīru aizdevuma līgumam.
(18)
Dažreiz uzskata, ka akciju un valsts parāda vērtspapīru nesegta īsā pārdošana palielina potenciālo norēķinu neizpildes un svārstīguma risku. Šādu risku samazināšanai ir lietderīgi noteikt samērīgus nesegtas īsās pārdošanas ierobežojumus. Nosakot sīkākus ierobežojumus, būtu jāņem vērā patlaban segtai īsajai pārdošanai piemērotos dažādos noteikumus. Tie ietver atsevišķu pārdošanas ar atpirkšanu līgumu, ar kuru persona, kas pārdod vērtspapīra īso pozīciju, noteiktajā laikā atpērk līdzvērtīgu vērtspapīru, lai veiktu norēķinu par īsās pārdošanas darījumu, un ietver vienošanos par nodrošinājumu, ja nodrošinājuma ņēmējs var izmantot vērtspapīru, lai veiktu norēķinu par īsās pārdošanas darījumu. Vēl citi piemēri: sabiedrību tiesību emisijas (piedāvājumi) esošajiem akcionāriem, kreditēšanas kopfondi (lending pools) un pārdošanas ar atpirkšanu līguma darījumi, ko nodrošina, piemēram, tirdzniecības vietas, klīringa sistēmas vai centrālās bankas.
(19)
Saistībā ar akciju nesegtu īso pārdošanu fiziskai vai juridiskai personai ir jāvienojas ar trešo personu, un saskaņā ar šo vienošanos minētā trešā persona ir apstiprinājusi, ka akcijas ir rezervētas, kas nozīmē, ka trešā persona apstiprina, ka tā uzskata, ka norēķinu izpildes termiņā tā var nodrošināt akciju pieejamību norēķina veikšanai. Lai sniegtu šo apstiprinājumu, attiecībā uz trešām personām ir jāveic pasākumi, lai fiziskai vai juridiskai personai būtu pamatotas cerības, ka norēķins var tikt veikts tā izpildes termiņā. Šādi pasākumi var būt, piemēram, ja trešā persona piešķir akcijas aizdošanai vai iegādei, lai norēķins var tikt veikts tā izpildes termiņā. Attiecībā uz īso pārdošanu, kas jāsedz ar akciju pirkšanu tajā pašā dienā, tas iekļauj trešās personas apstiprinājumu, ka tā akcijas uzskata par tādām, kuras ir viegli aizņemties vai iegādāties. Nosakot pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu pamatotas cerības, ka norēķins var tikt veikts tā izpildes termiņā, EVTI būtu jāņem vērā akciju likviditāte, it īpaši to apgrozījums un tas, cik viegli ir tās nopirkt, pārdot un aizņemties ar minimālu ietekmi uz tirgu.
(20)
Saistībā ar valsts parāda vērtspapīru nesegto īso pārdošanu to, ka īso pārdošanu segs ar valsts parāda vērtspapīru iegādi tajā pašā dienā, var uzskatīt par piemēru, kas sniedz pamatotas cerības, ka norēķins tiks veikts tā izpildes termiņā.
(21)
Valsts kredītriska mijmaiņas darījumi būtu jābalsta uz apdrošināmu interešu principa, vienlaikus atzīstot, ka attiecībā uz valsts emitentu var būt arī citas intereses, ne tikai obligāciju īpašums. Šādas intereses ir valsts emitenta saistību neizpildes riska ierobežošana, ja fiziskai vai juridiskai personai ir garā pozīcija saistībā ar attiecīgā emitenta valsts parāda vērtspapīriem, vai valsts parāda vērtspapīru vērtības samazināšanās ierobežošana, ja fiziskai vai juridiskai personai ir aktīvi vai uz to attiecas pasīvi, kas attiecas uz attiecīgās dalībvalsts publiskā vai privātā sektora struktūrvienībām, kuru vērtība ir saistīta ar valsts parāda vērtspapīru vērtību. Šādos aktīvos būtu jāiekļauj finanšu līgumi, aktīvu portfeļi vai finanšu saistības, kā arī procentu likme vai valūtas mijmaiņas darījumi, attiecībā uz kuriem valsts kredītriska mijmaiņas darījumus izmanto kā darījumu partnera riska pārvaldības rīku, lai ierobežotu finanšu un ārējās tirdzniecības līgumu risku. Neviena pozīcija vai pozīciju portfelis, ko izmanto, lai ierobežotu valsts parāda vērtspapīru risku, nebūtu jāuzskata par nesegtu pozīciju valsts kredītriska mijmaiņas darījumos. Tas ietver jebkādu centrālo, reģionālo vai vietējo pārvaldes iestāžu, valsts sektora iestāžu risku vai jebkādu risku, kura segšanu garantē kāda no minētajām iestādēm. Turklāt būtu arī jāiekļauj attiecīgo dalībvalstī reģistrētu privātā sektora uzņēmumu risks. Šajā kontekstā būtu jāapsver visi riski, tostarp aizdevumi, darījumu partneru kredītrisks (tostarp potenciālais risks gadījumā, kad šādam riskam tiek piemērotas statūtkapitāla prasības), debitoru parādi un garantijas. Tas arī iekļauj jebkuras no minētajām iestādēm netiešu risku, ko izraisījusi inter alia ietekme no indeksiem, fondiem vai īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām.
(22)
Tā kā iesaistīšanās valsts kredītriska mijmaiņas darījumos, kuru pamatā nav valsts parāda vērtspapīra vērtības samazināšanās riska, varētu negatīvi ietekmēt valsts parāda vērtspapīru tirgus stabilitāti, fiziskām vai juridiskām personām būtu jāaizliedz iesaistīties šādās kredītriska mijmaiņas darījumu nesegtās pozīcijās. Tomēr, parādoties pirmajām pazīmēm, ka valsts parāda vērtspapīru tirgus nedarbojas pienācīgi, kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai uz laiku apturēt šādu ierobežojumu. Šāda apturēšana būtu jāpamato ar kompetentās iestādes pārliecību, kuras pamatā ir šajā regulā noteiktu rādītāju analīzes rezultātā gūti objektīvi iemesli. Tāpat kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai izmantot papildu rādītājus.
(23)
Tāpat ir lietderīgi iekļaut prasības par centrālajiem darījuma partneriem saistībā ar iepirkšanas procedūrām un sodanaudām par neveiktiem norēķiniem par darījumiem ar akcijām. Iepirkšanas procedūrās un prasībās attiecībā uz kavētiem norēķiniem būtu jānosaka pamatstandarti attiecībā uz norēķinu disciplīnu. Iepirkšanas un sodanaudas piemērošanas prasībām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai centrālais darījuma partneris, kas ir atbildīgs par šādu procedūru ieviešanu, varētu paļauties uz to, ka cits tirgus dalībnieks operatīvi veiks iepirkšanu vai piemēros soda naudu. Tomēr, lai nodrošinātu finanšu tirgu pienācīgu darbību, horizontāla tiesību akta priekšlikumā ir būtiski iekļaut plašākus norēķinu disciplīnas aspektus.
(24)
Pasākumiem saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem un valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, tostarp saistībā ar labāku pārredzamību un nesegtas īsās pārdošanas ierobežojumiem, būtu jānosaka prasības, kas ir samērīgas, bet vienlaikus nepieļauj negatīvu ietekmi uz valsts obligāciju tirgu un valsts pārdošanas ar atpirkšanu obligāciju tirgu likviditāti.
(25)
Akcijas arvien vairāk atļauj tirgot dažādās tirdzniecības vietās gan Savienībā, gan trešās valstīs. Daudzu lielu trešās valstīs esošu sabiedrību akcijas arī atļauj tirgot tirdzniecības vietās Savienībā. Efektivitātes nolūkā ir lietderīgi atbrīvot vērtspapīrus no dažām informēšanas un informācijas publiskošanas prasībām, ja attiecīgā instrumenta galvenā tirdzniecības vieta ir trešā valstī.
(26)
Tirgus uzturētāja darbībām ir svarīga loma likviditātes nodrošināšanā Savienības tirgos, un tirgus uzturētājiem jāveido īsās pozīcijas minētās lomas īstenošanai. Prasību piemērošana šādām darbībām varētu nopietni kavēt to spēju nodrošināt likviditāti un radīt nozīmīgu negatīvu ietekmi uz Savienības tirgu efektivitāti. Turklāt nevar cerēt, ka tirgus uzturētāji veidos nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsiem laikposmiem. Tādēļ ir lietderīgi atbrīvot fiziskas vai juridiskas personas, kas iesaistītas šādās darbībās, no prasībām, kuras varētu mazināt to spēju veikt šādas funkcijas un tādējādi varētu negatīvi ietekmēt Savienības tirgus. Lai šādas prasības attiecinātu uz līdzvērtīgām trešo valstu vienībām, nepieciešama procedūra, lai novērtētu trešo valstu tirgu līdzvērtīgumu. Atbrīvojums būtu jāpiemēro tirgus uzturētāja dažāda veida darbībām, nevis tirdzniecībai savā vārdā. Tāpat ir lietderīgi piešķirt atbrīvojumu noteiktām primārā tirgus operācijām, piemēram, tām, kuras attiecas uz valsts parāda vērtspapīriem un stabilizācijas shēmām, jo tās ir nozīmīgas darbības, kuras palīdz tirgiem efektīvi darboties. Kompetentās iestādes būtu jāinformē par atbrīvojumu izmantošanu, un tām vajadzētu būt pilnvarām aizliegt fiziskai vai juridiskai personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona neatbilst attiecīgajiem atbrīvojuma kritērijiem. Kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai fiziskā vai juridiskā persona sniedz informāciju, lai varētu pārraudzīt, kā tā izmanto atbrīvojumu.
(27)
Saistībā ar negatīvo attīstību, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai Savienībā, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iejaukšanās pilnvarām un noteikt papildu pārredzamības prasības vai pagaidu ierobežojumus īsajai pārdošanai, kredītriska mijmaiņas darījumiem vai citiem darījumiem, lai nepieļautu finanšu instrumenta cenas haotisku samazināšanos. Šādi pasākumi varētu būt nepieciešami dažādu negatīvu notikumu vai negatīvas attīstības dēļ, tostarp ne tikai finanšu vai ekonomikas notikumu, bet arī, piemēram, dabas katastrofu vai terora aktu dēļ. Turklāt daži negatīvi notikumi vai negatīva attīstība, kuru novēršanai ir nepieciešami pasākumi, varētu rasties tikai vienā dalībvalstī un tiem varētu nebūt pārrobežu ietekmes. Šādām pilnvarām jābūt pietiekami elastīgām, lai kompetentās iestādes varētu risināt visdažādākos ārkārtas apstākļus. Veicot šādus pasākumus, kompetentajām iestādēm būtu pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips.
(28)
Tā kā šajā regulā tiek paredzēti ierobežojumi tikai īsajai pārdošanai un kredītriska mijmaiņas darījumiem, lai novērstu finanšu instrumentu cenu haotisku samazināšanos, citu veidu ierobežojumu nepieciešamību, piemēram, pozīciju robežvērtības vai produktu ierobežojumi, kas var radīt nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību, ir atbilstīgāk apsvērt saistībā ar Komisijas veikto Direktīvas 2004/39/EK pārskatīšanu.
(29)
Kaut gan parasti kompetentās iestādes ir vislabākajā situācijā, lai pārraudzītu tirgus apstākļus un sākotnēji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai negatīvu attīstību, izlemjot, vai tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum un vai ir jāveic pasākumi attiecīgās situācijas novēršanai, šādas pilnvaras un nosacījumi, kā arī to izmantošanas procedūras būtu pēc iespējas jāharmonizē.
(30)
Ja finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā ievērojami krīt, kompetentajai iestādei vajadzētu būt arī iespējai uz laiku ierobežot attiecīgā finanšu instrumenta īso pārdošanu minētajā vietā, ja tā atrodas tās jurisdikcijā, vai lūgt EVTI ierobežot šādu īso pārdošanu citās jurisdikcijās, lai vajadzības gadījumā spētu strauji iejaukties un uz īsu laiku nepieļaut attiecīgā instrumenta cenas haotisku samazināšanos. Kompetentajai iestādei vajadzētu arī būt pienākumam informēt EVTI par šādu lēmumu, lai EVTI varētu nekavējoties informēt citu dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās ir tirdzniecības vietas, kas veic darījumus ar to pašu instrumentu, koordinēt attiecīgo citu dalībvalstu veiktos pasākumus un vajadzības gadījumā palīdzēt tām panākt vienošanos vai pašai pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.
(31)
Ja negatīvi notikumi vai negatīva attīstība notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī vai citādi ietekmē pārrobežu kontekstā, piemēram, ja finanšu instrumentu ir atļauts tirgot dažādās tirdzniecības vietās vairākās dalībvalstīs, cieša apspriešanās un sadarbība starp kompetentajām iestādēm ir būtiska. EVTI būtu jāveic galvenā koordinatora loma šādā situācijā un jāmēģina nodrošināt konsekvenci starp kompetentajām iestādēm. EVTI sastāvs, kurā ir kompetento iestāžu pārstāvji, palīdzēs izpildīt šādu lomu. Turklāt kompetentajām iestādēm vajadzētu būt pilnvarām veikt pasākumus, kad tām ir interese iejaukties.
(32)
Papildus kompetento iestāžu pasākumu koordinēšanai EVTI būtu jānodrošina, lai kompetentās iestādes veic pasākumus tikai tad, ja tie ir vajadzīgi un samērīgi. EVTI vajadzētu būt iespējai sniegt kompetentajām iestādēm atzinumus par iejaukšanās pilnvaru izmantošanu.
(33)
Kaut gan kompetentās iestādes bieži būs vislabākajā situācijā, lai pārraudzītu un ātri reaģētu uz negatīviem notikumiem vai negatīvu attīstību, arī EVTI vajadzētu būt pilnvarām veikt pasākumus, ja īsā pārdošana un citas saistītas darbības apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, ja ir tām ir pārrobežu ietekme un ja kompetentās iestādes nav veikušas pietiekamus pasākumus apdraudējuma novēršanai. EVTI pēc iespējas būtu jākonsultējas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (6), un citām attiecīgajām iestādēm, ja šāds pasākums varētu ietekmēt ne tikai finanšu tirgu, kā tas varētu būt gadījumā ar preču atvasinātajiem instrumentiem, kurus izmanto, lai ierobežotu fizisko pozīciju risku.
(34)
Saskaņā ar šo regulu EVTI pilnvaras ierobežot īso pārdošanu un citas saistītās darbības ārkārtas apstākļos atbilst Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktam. Minētajām pilnvarām nevajadzētu skart saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. pantu EVTI noteiktās pilnvaras ārkārtas situācijā. Tas nozīmē, ka EVTI vajadzētu būt iespējai pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt pasākumus, vai pieņemt atsevišķus lēmumus, kas adresēti finanšu tirgus dalībniekiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. pantu.
(35)
Atsaucēm šajā regulā uz Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. un 38. pantu ir deklaratīva nozīme. Minētie panti ir piemērojami arī bez šādām atsaucēm.
(36)
Kompetento iestāžu un EVTI iejaukšanās pilnvarām, lai ierobežotu īso pārdošanu, kredītriska mijmaiņas darījumus un citus darījumus, vajadzētu būt tikai īslaicīga rakstura, un tās būtu jāizmanto tikai tik ilgi un tādā mērā, kā nepieciešams, lai risinātu konkrēto apdraudējumu.
(37)
Tā kā kredītriska mijmaiņas darījumu izmantošana var radīt īpašus riskus, kompetentajām iestādēm šādi darījumi cieši jāpārrauga. Tas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm ārkārtas gadījumos vajadzētu būt pilnvarām pieprasīt, lai fiziskās vai juridiskās personas, kas iesaistās šādos darījumos, sniedz informāciju par mērķi, ar kuru tā iesaistās šādā darījumā.
(38)
EVTI vajadzētu dot pilnvaras veikt pētījumu par jautājumiem vai praksi saistībā ar īso pārdošanu vai kredītriska mijmaiņas darījumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai minētais jautājums vai prakse potenciāli neapdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum. Kad šāds pētījums tiek veikts, EVTI būtu jāpublicē ziņojums par konstatētajiem faktiem.
(39)
Tā kā dažus šīs regulas noteikumus piemēro fiziskām vai juridiskām personām un darbībām trešās valstīs, dažās situācijās nepieciešama sadarbība starp minētajām kompetentajām iestādēm un trešo valstu uzraudzības iestādēm. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jānoslēdz vienošanās ar trešo valstu uzraudzības iestādēm. EVTI būtu jākoordinē šādu sadarbības vienošanos izstrāde un tādas informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, kas saņemta no trešām valstīm.
(40)
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (Harta), jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību, kas paredzētas LESD 16. pantā un Hartas 8. pantā. Finanšu tirgus stabilitātes un ieguldītāju aizsardzības nolūkā ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz neto īsajām pozīcijām, tostarp to publiskošana, pārsniedzot noteiktu slieksni, ja tas paredzēts šajā regulā. Šāda pārredzamība dos iespēju regulatoriem pārraudzīt īsās pārdošanas izmantošanu saistībā ar ļaunprātīgas izmantošanas stratēģijām un īsās pārdošanas ietekmi uz tirgu pienācīgu darbību. Turklāt šāda pārredzamība varētu palīdzēt mazināt informācijas asimetriju, nodrošinot to, ka visi tirgus dalībnieki ir pienācīgi informēti par to, ciktāl īsā pārdošana ietekmē cenas. Kompetentajām iestādēm informācijas apmaiņa vai nosūtīšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu nosūtīšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7). EVTI informācijas apmaiņa vai nosūtīšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu nosūtīšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8), un kuri pilnībā būtu jāpiemēro šīs regulas nolūkā veiktajai personas datu apstrādei.
(41)
Ņemot vērā Komisijas paziņojumā par pastiprinātu sankciju režīmu finanšu pakalpojumu nozarē izklāstītos principus un pēc minētā paziņojuma pieņemtos Savienības tiesību aktus, dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sankcijām un administratīviem pasākumiem, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un būtu jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām un administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. Tos vajadzētu balstīt uz EVTI pieņemtajām pamatnostādnēm, lai veicinātu finanšu nozares sankciju režīmu konverģenci un konsekvenci starp sektoriem.
(42)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (9). Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par panākto progresu attiecībā uz lēmumiem, ar kuriem nosaka trešo valstu tiesiskās un uzraudzības sistēmas atbilstību šīs regulas prasībām.
(43)
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai noteiktu sīkāku informāciju par īso pozīciju aprēķināšanu, ja fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītriska mijmaiņas darījumos, par informēšanas un informācijas publiskošanas sliekšņiem un lai sīkāk precizētu kritērijus un faktorus, ar kuriem varētu noteikt, kādos gadījumos negatīvs notikums vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai Savienībā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp vajadzības gadījumā ar attiecīgo struktūru, iestāžu un aģentūru ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(44)
Komisijai būtu jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā izvērtē paredzēto informēšanas un informācijas publiskošanas sliekšņu atbilstību, ierobežojumu un prasību attiecībā uz neto īso pozīciju pārredzamību darbību un to, vai ir lietderīgi paredzēt citus ierobežojumus vai nosacījumus attiecībā uz īso pārdošanu vai kredītriska mijmaiņas darījumiem.
(45)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, kaut gan kompetentās iestādes ir labākā situācijā, lai pārraudzītu tirgus attīstību, un tām ir labākas zināšanas par to, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar īso pārdošanu un kredītriska mijmaiņas darījumiem, var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā un tādēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(46)
Tā kā dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas īsās pārdošanas ierobežojumus un tā kā šajā regulā ir paredzēti noteikumi par deleģētiem aktiem un saistošiem tehniskiem standartiem, kuri būtu jāpieņem, pirms to var lietderīgi piemērot, ir jāparedz pietiekams laiks pārejas posma vajadzībām. Tā kā ir būtiski līdz 2012. gada 1. novembrim noteikt galvenos nebūtiskos elementus, kas veicinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro šo regulu un kompetentās iestādes nodrošina tās īstenošanu, nepieciešams arī piešķirt Komisijai līdzekļus pieņemt tehniskos standartus un deleģētos aktus līdz minētajam datumam,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro:
a)
finanšu instrumentiem 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, kurus ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā Savienībā, tostarp šādiem instrumentiem, ja tos tirgo ārpus tirdzniecības vietas;
b)
atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā un kas attiecas uz a) apakšpunktā minēto finanšu instrumentu vai uz šāda finanšu instrumenta emitentu, tostarp uz šādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, ja tos tirgo ārpus tirdzniecības vietas;
c)
parāda instrumentiem, ko emitējusi dalībvalsts vai Savienība, un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4. līdz 10. punktā un kas ir saistīti ar vai attiecas uz parāda instrumentiem, kurus emitējusi dalībvalsts vai Savienība.
2. Regulas 18. pantu, 20. pantu un 23. līdz 30. pantu piemēro attiecībā uz visiem finanšu instrumentiem 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“finanšu instruments” ir kāds no Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā uzskaitītajiem instrumentiem;
b)
“īsā pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda instrumentiem ir tādu akciju vai parāda instrumentu pārdošana, kas pārdevējam nepieder pārdošanas līguma noslēgšanas brīdī, tostarp šāda pārdošana gadījumos, kad pārdošanas līguma noslēgšanas brīdī pārdevējs ir aizņēmies vai vienojies aizņemties akcijas vai parāda instrumentus, lai tos piegādātu, veicot norēķinu, izņemot:
i)
pārdošanu, ko viena vai otra puse veic ar pārdošanas ar atpirkšanu līgumu, kur viena puse ir piekritusi pārdot otrai pusei vērtspapīru par noteiktu cenu un otra puse uzņemas saistības vēlāk pārdot vērtspapīru atpakaļ par citu noteiktu cenu;
ii)
vērtspapīru pārvedumu atbilstīgi vērtspapīru aizdevuma līgumam; vai
iii)
nākotnes līgumu vai citu tādu atvasinātu finanšu instrumentu līgumu slēgšanu, kuri ietver vienošanos pārdot vērtspapīrus par noteiktu cenu kādā vēlākā datumā;
c)
“kredītriska mijmaiņas darījums” ir atvasinātu finanšu instrumentu līgums, kurā viens darījuma partneris veic maksājumu otram darījuma partnerim apmaiņā pret samaksu vai citu ieguvumu gadījumā, ja iestājas kredīta notikums, saistībā ar atsauces vienību un jebkuru citu saistību nepildīšanas gadījumā, kas attiecas uz minēto atvasināto finanšu instrumentu līgumu, kam ir līdzīga ekonomiskā ietekme;
d)
“valsts emitents” ir jebkurš no turpmāk minētajiem emitentiem, kas emitē parāda instrumentus:
i)
Savienība;
ii)
dalībvalsts, tostarp dalībvalsts valdības departaments, aģentūra vai īpašam nolūkam dibināta sabiedrība;
iii)
federālas dalībvalsts gadījumā - federācijas loceklis;
iv)
vairāku dalībvalstu īpašam nolūkam dibināta sabiedrība;
v)
starptautiska finanšu iestāde, kuru izveidojušas divas vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir nodrošināt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai kuriem tādas draud; vai
vi)
Eiropas Investīciju banka;
e)
“valsts kredītriska mijmaiņas darījums” ir kredītriska mijmaiņas darījums, kurā veic maksu ar maksājumu vai ar citu ieguvumu gadījumā, ja iestājas kredīta notikums, vai saistību nepildīšanas gadījumā saistībā ar valsts emitentu;
f)
“valsts parāda vērtspapīrs” ir parāda instruments, ko emitējis valsts emitents;
g)
“emitētie valsts parāda vērtspapīri” ir to valsts emitenta emitētu valsts parāda vērtspapīru kopums, kuri vēl nav izpirkti;
h)
“emitēts akciju kapitāls” attiecībā uz sabiedrību ir parasto un visu veidu priekšrocību akciju kopums, ko emitējusi sabiedrība, bet kurā neietver konvertējamus parāda vērtspapīrus;
i)
“piederības dalībvalsts” ir:
i)
attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkta nozīmē vai uz regulētu tirgu Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunkta nozīmē - piederības dalībvalsts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20) apakšpunkta nozīmē;
ii)
attiecībā uz kredītiestādi - izcelsmes dalībvalsts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/48/EK (2006. gada 14. jūnijs) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (10) 4. panta 7. punkta nozīmē;
iii)
attiecībā uz juridisku personu, kas nav minēta i) vai ii) punktā, - dalībvalsts, kurā ir juridiskās personas juridiskā adrese, vai, ja tai nav juridiskās adreses, dalībvalsts, kurā atrodas juridiskās personas galvenais birojs;
iv)
attiecībā uz fizisku personu - dalībvalsts, kurā atrodas minētās personas galvenais birojs, vai, ja nav galvenā biroja, dalībvalsts, kurā ir minētās personas pastāvīgā dzīvesvieta;
j)
“attiecīgā kompetentā iestāde” ir:
i)
attiecībā uz dalībvalsts valsts parāda vērtspapīriem vai, federālas dalībvalsts gadījumā, attiecībā uz federācijas locekļa valsts parāda vērtspapīriem, vai attiecībā uz kredītriska mijmaiņas darījumu saistībā ar dalībvalsti vai federācijas locekli - minētās dalībvalsts kompetentā iestāde;
ii)
attiecībā uz Savienības valsts parāda vērtspapīriem vai kredītriska mijmaiņas darījumiem saistībā ar Savienību - tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā atrodas departaments, kas emitē parāda vērtspapīrus;
iii)
attiecībā uz vairāku tādu dalībvalstu valsts parāda vērtspapīriem, kuras rīkojas, izmantojot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību vai kredītriska mijmaiņas darījumu, kas saistīts ar tādu īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, - tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēta īpašam nolūkam dibinātā sabiedrība;
iv)
attiecībā uz tādas starptautiskas finanšu iestādes valsts parāda vērtspapīriem, kuru izveidojušas divas vai vairākas dalībvalstis un kuras uzdevums ir nodrošināt finansējumu un sniegt finanšu palīdzību tās locekļiem, kurus piemeklējušas smagas finansiāla rakstura problēmas vai kuriem tādas draud, - tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēta starptautiskā finanšu iestāde;
v)
attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nav šā apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētais instruments, - šāda finanšu instrumenta kompetentā iestāde, kas definēta Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (11) 2. panta 7. punktā un noteikta saskaņā ar tās pašas regulas III nodaļu;
vi)
attiecībā uz finanšu instrumentu, uz ko neattiecas i) līdz v) punkts, - tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā pirmo reizi ir atļauts finanšu instrumentu tirgot tirdzniecības vietā;
vii)
attiecībā uz parāda instrumentu, ko emitējusi Eiropas Investīciju banka, - tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas Eiropas Investīciju banka;
k)
“tirgus uzturētāja darbības” ir darbības, ko veic tādas ieguldījumu sabiedrības, kredītiestādes, trešās valsts vienības, vai Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta l) apakšpunktā minētās sabiedrības, kas ir tirdzniecības vietas vai tirgus dalībnieks trešā valstī, kuras tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu Komisija pasludinājusi par līdzvērtīgu saskaņā ar 17. panta 2. punktu, ja attiecībā uz finanšu instrumentu - neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tirdzniecības vietas, - tā darbojas kā galvenā persona kādā no šādām darbībām:
i)
veicot publisku pastāvīgu divvirzienu kotāciju, kam ir salīdzināms apmērs un konkurētspējīgas cenas, tā rezultātā regulāri un nepārtraukti nodrošinot likviditāti tirgū;
ii)
savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros izpildot klientu ierosinātus rīkojumus vai izpildot rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību;
iii)
ierobežojot to pozīciju risku, kas veidojas, pildot uzdevumus saskaņā ar i) un ii) punktu;
l)
“tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunkta nozīmē vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15) apakšpunkta nozīmē;
m)
“galvenā vieta” saistībā ar akcijām ir vieta, kurā akcijas tirdzniecībai ir vislielākais apgrozījums;
n)
“pilnvarots primārais tirgotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kura parakstījusi vienošanos ar valsts emitentu vai kuru valsts emitents vai kāds tā vārdā ir oficiāli atzinis par primāro tirgotāju un kura saskaņā ar minēto vienošanos vai atzīšanu apņēmusies darboties kā galvenā persona saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām saistībā ar minētā emitenta emitētiem parāda vērtspapīriem;
o)
“centrālais darījuma partneris” ir juridiska vienība, kas atrodas starp tādu līgumu darījuma partneriem, kurus tirgo vienā vai vairākos finanšu tirgos, un kas kļūst par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam un atbild par klīringa sistēmas darbību;
p)
“tirdzniecības diena” ir tirdzniecības diena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1287/2006 4. pantā;
q)
“apgrozījums” attiecībā uz akcijām ir apgrozījums Regulas (EK) Nr. 1287/2006 2. panta 9. punkta nozīmē.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, precizējot šā panta 1. punktā noteiktās definīcijas, jo īpaši - lai 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās īsās pārdošanas definīcijas nolūkā precizētu, kad tiek uzskatīts, ka fiziskai vai juridiskai personai pieder finanšu instruments.
3. pants
Īsās un garās pozīcijas
1. Šajā regulā pozīciju, ko veido kāds no turpmāk minētajiem elementiem, uzskata par īso pozīciju saistībā ar emitēto akciju kapitālu vai emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem:
a)
sabiedrības emitētas akcijas vai valsts emitenta emitēta parāda instrumenta īsā pārdošana;
b)
iesaistīšanās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav a) apakšpunktā minētais instruments, ja darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir akcijas vai parāda instrumenta cenas vai vērtības pazemināšanās gadījumā piešķirt fiziskajai vai juridiskajai personai, kas iesaistās minētajā darījumā, finansiālu priekšrocību.
2. Šajā regulā pozīciju, ko veido kāds no turpmāk minētajiem elementiem, uzskata par garo pozīciju saistībā ar emitēto akciju kapitālu vai emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem:
a)
sabiedrības emitētas akcijas vai valsts emitenta emitēta parāda instrumenta turējums;
b)
iesaistīšanās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav a) apakšpunktā minētais instruments, ja darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir akcijas vai parāda instrumenta cenas vai vērtības palielināšanās gadījumā piešķirt fiziskajai vai juridiskajai personai, kas iesaistās minētajā darījumā, finansiālu priekšrocību.
3. Piemērojot 1. un 2. punktu, īsās vai garās pozīcijas aprēķinu attiecībā uz jebkuru pozīciju, kura ir attiecīgās personas turējumā netieši, tostarp izmantojot jebkādus indeksus, vērtspapīru grozus, līdzdalību biržā tirgotos fondos vai līdzīgās vienībās vai ar to starpniecību, nosaka attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona, kas rīkojas saprātīgi, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju par attiecīgā indeksa vai vērtspapīru groza sastāvu vai arī informāciju par biržā tirgota fonda vai līdzīgas vienības līdzdalībām. Aprēķinot šādu īso vai garo pozīciju, nevienai personai nav pienākuma iegūt jebkādu reālā laika informāciju no kādas citas personas attiecībā uz šādu sastāvu.
Piemērojot 1. un 2. punktu, īso vai garo pozīciju aprēķinā saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem iekļauj valsts kredītriska mijmaiņas darījumus, kuri attiecas uz valsts emitentu.
4. Šajā regulā pozīciju, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar emitēto akciju kapitālu, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar minēto kapitālu, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar attiecīgās sabiedrības emitēto akciju kapitālu.
5. Šajā regulā pozīciju, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem, un visas garās pozīcijas valsts emitenta parāda instrumentos, kuru cenu noteikšana ir cieši saistīta ar minēto valsts parāda vērtspapīru cenu noteikšanu, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar tiem pašiem valsts parāda vērtspapīriem, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar attiecīgā valsts emitenta emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem.
6. Valsts parāda vērtspapīru aprēķinu saskaņā ar 1. līdz 5. punktu veic par katru valsts emitentu kopumā, pat ja valsts parāda vērtspapīrus valsts emitenta vārdā emitē atsevišķas vienības.
7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, precizējot:
a)
gadījumus, kādos 2. punkta nolūkā uzskata, ka fiziska vai juridiska persona tur akcijas vai parāda instrumentus;
b)
gadījumus, kādos 4. un 5. punkta nolūkā fiziskai vai juridiskai personai ir neto īsā pozīcija, un šādas pozīcijas aprēķināšanas metodi;
c)
pozīciju aprēķināšanas metodi 3., 4. un 5. punkta nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas, vai fondu pārvaldības darbībām attiecībā uz atsevišķiem fondiem.
Piemērojot pirmās daļas c) apakšpunktu, aprēķināšanas metodē jo īpaši ņem vērā to, vai attiecībā uz konkrētu emitentu tiek izmantotas dažādas ieguldījumu stratēģijas, izmantojot vairāk nekā vienu atsevišķu fondu, ko pārvalda tas pats fondu pārvaldnieks; vai attiecībā uz konkrētu emitentu tiek īstenota viena un tā pati ieguldījumu stratēģija, izmantojot vairāk nekā vienu fondu; un vai vienā un tajā pašā vienībā vairāk nekā vienu portfeli pārvalda diskrecionāri, izmantojot vienu un to pašu ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz konkrētu emitentu.
4. pants
Nesegtas pozīcijas valsts kredītriska mijmaiņas darījumos
1. Šajā regulā uzskata, ka fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija valsts kredītriska mijmaiņas darījumā, ja valsts kredītriska mijmaiņas darījumu neizmanto, lai ierobežotu:
a)
emitenta saistību neizpildes risku, ja fiziskai vai juridiskai personai ir garā pozīcija minētā emitenta valsts parāda vērtspapīros, uz kuriem attiecas valsts kredītriska mijmaiņas darījums; vai
b)
valsts parāda vērtspapīru vērtības samazināšanās risku, ja fiziska vai juridiska persona tur aktīvus vai ja uz to attiecas pasīvi, tostarp, bet ne tikai, finanšu līgumi, aktīvu portfelis vai finanšu saistības, kuru vērtība ir saistīta ar valsts parāda vērtspapīru vērtību.
2. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā precizējot:
a)
gadījumus, kādos valsts kredītriska mijmaiņas darījumu uzskata par saistību neizpildes riska vai valsts parāda vērtspapīru vērtības samazināšanās riska ierobežošanu, un valsts kredītriska mijmaiņas darījuma nesegtas pozīcijas aprēķināšanas metodi;
b)
tādu pozīciju aprēķināšanas metodi, ja dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas, vai fondu pārvaldības darbībām attiecībā uz atsevišķiem fondiem.
II NODAĻA
NETO ĪSO POZĪCIJU PĀRREDZAMĪBA
5. pants
Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās
1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar tādas sabiedrības emitēto akciju kapitālu, kuras akcijas ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā, informē attiecīgo kompetento iestādi saskaņā ar 9. pantu, ja pozīcija sasniedz attiecīgo šā panta 2. punktā minēto informēšanas slieksni vai nokrīt zem tā.
2. Attiecīgais informēšanas slieksnis ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,2 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla un katrs 0,1 % virs tā.
3. Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI) var iesniegt Komisijai atzinumu par nepieciešamību pielāgot 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā attīstību finanšu tirgos.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, grozot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā attīstību finanšu tirgos.
6. pants
Informācijas publiskošana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās
1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar tādas sabiedrības emitēto akciju kapitālu, kuras akcijas ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā, publisko informāciju par minēto pozīciju saskaņā ar 9. pantu, ja pozīcija sasniedz attiecīgo šā panta 2. punktā minēto publiskošanas slieksni vai nokrīt zem tā.
2. Attiecīgais publiskošanas slieksnis ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,5 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla un katrs 0,1 % virs tā.
3. EVTI var iesniegt Komisijai atzinumu par nepieciešamību pielāgot 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā attīstību finanšu tirgos.
4. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, grozot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā attīstību finanšu tirgos.
5. Šis pants neskar tos normatīvos un administratīvos aktus, kuri ir pieņemti attiecībā uz pārņemšanas piedāvājumiem, apvienošanas un citiem darījumiem, kas ietekmē tādu uzņēmumu īpašuma tiesības vai kontroli, ko regulē uzraudzības iestādes, kuras dalībvalstis norīko atbilstīgi 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/25/EK (2004. gada 21. aprīlis) par pārņemšanas piedāvājumiem (12), un kuros iekļautā prasība publiskot īsās pozīcijas pārsniedz šā panta prasības.
7. pants
Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām valsts parāda vērtspapīros
1. Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem, informē attiecīgo kompetento iestādi saskaņā ar 9. pantu, ja šāda pozīcija sasniedz attiecīgā valsts emitenta attiecīgos informēšanas sliekšņus vai nokrīt zem tiem.
2. Attiecīgos informēšanas sliekšņus veido sākotnējais apjoms un papildus katram valsts emitentam noteiktas robežvērtības, kā noteikts pasākumos, ko Komisija pieņem saskaņā ar 3. punktu. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē katrai dalībvalstij noteiktos informēšanas sliekšņus.
3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, precizējot šā panta 2. punktā minētos apjomus un pakāpeniski pieaugošos līmeņus.
Komisija:
a)
nodrošina, ka sliekšņus nenosaka tādā līmenī, lai būtu jāinformē par pozīcijām, kuru vērtība ir minimāla;
b)
attiecībā uz katru valsts emitentu ņem vērā tā neizpirkto emitēto valsts parāda vērtspapīru kopējo apjomu un vidējo pozīciju apmēru, kādu tur tirgus dalībnieki saistībā ar attiecīgā valsts emitenta valsts parāda vērtspapīriem; un
c)
ņem vērā katra valsts obligāciju tirgus likviditāti.
8. pants
Kompetento iestāžu informēšana par nesegtām pozīcijām valsts kredītriska mijmaiņas darījumos
Ja kompetentā iestāde aptur ierobežojumus saskaņā ar 14. panta 2. punktu, fiziska vai juridiska persona, kurai ir nesegta pozīcija valsts kredītriska mijmaiņas darījumā, informē attiecīgo kompetento iestādi, ja šāda pozīcija sasniedz attiecīgā valsts emitenta attiecīgos informēšanas sliekšņus vai nokrīt zem tiem, kā noteikts saskaņā ar 7. pantu.
9. pants
Informēšanas un informācijas publiskošanas metode
1. Informēšanu veic vai informāciju publisko atbilstīgi 5., 6., 7. vai 8. pantam, norādot sīku informāciju par tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kurai ir attiecīgā pozīcija, attiecīgās pozīcijas apmēru, emitentu, saistībā ar kuru tiek turēta attiecīgā pozīcija, un datumu, kurā attiecīgā pozīcija tika izveidota, mainīta vai izbeigts tās turējums.
Piemērojot 5., 6., 7. un 8. pantu, fiziskas un juridiskas personas, kuras tur nozīmīgas neto īsās pozīcijas, piecus gadus glabā datus par bruto pozīcijām, kuras veido nozīmīgu neto īso pozīciju.
2. Aprēķinot neto īso pozīciju, noteicošais laika brīdis ir pusnakts tās tirdzniecības dienas beigās, kurā fiziskā vai juridiskā persona iegūst attiecīgo pozīciju. Minēto laika brīdi piemēro visiem darījumiem neatkarīgi no izmantotajiem tirdzniecības līdzekļiem, tostarp darījumiem, kas izpildīti, izmantojot manuālo vai automatizēto tirdzniecību, un neatkarīgi no tā, vai darījumi ir vai nav notikuši parastajā tirdzniecības laikā. Informēšanu veic vai informāciju publisko ne vēlāk kā plkst. 15.30 nākamajā tirdzniecības dienā. Šajā punktā norādītos laika brīžus aprēķina saskaņā ar laiku tās attiecīgās kompetentās iestādes dalībvalstī, kura ir jāinformē par attiecīgo pozīciju.
3. Informējot attiecīgo kompetento iestādi, nodrošina informācijas konfidencialitāti un iekļauj mehānismus, ar ko apstiprina informācijas avota autentiskumu.
4. Informāciju, kas noteikta 6. pantā, publisko tā, lai tiktu nodrošināta ātra un nediskriminējoša pieeja informācijai. Minēto informāciju nosūta uz centralizētu tīmekļa vietni, ko vada vai pārrauga attiecīgā kompetentā iestāde. Kompetentās iestādes paziņo minētās tīmekļa vietnes adresi EVTI, kas savukārt savā tīmekļa vietnē ievieto saiti uz visām šādām centralizētām tīmekļa vietnēm.
5. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā sīki precizē informāciju, kas jāsniedz, piemērojot 1. punktu.
EVTI minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
6. Lai nodrošinātu vienotus 4. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, precizējot līdzekļus, ar kādiem informāciju var publiskot.
Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko standartu noteikumus.
10. pants
Informēšanas un informācijas publiskošanas prasību piemērošana
Informēšanas un informācijas publiskošanas prasības atbilstīgi 5., 6., 7. un 8. pantam piemēro fiziskām vai juridiskām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai uzņēmējdarbības veikšanas vieta ir Savienībā vai trešā valstī.
11. pants
EVTI sniedzamā informācija
1. Kompetentās iestādes reizi ceturksnī sniedz EVTI kopsavilkuma informāciju par neto īsajām pozīcijām saistībā ar emitēto akciju kapitālu un emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem un par nesegtām pozīcijām saistībā ar valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, attiecībā uz kuriem tās ir attiecīgās kompetentās iestādes un ir saņēmušas informāciju atbilstīgi 5., 7. un 8. pantam.
2. Lai veiktu šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var jebkurā brīdī no attiecīgās kompetentās iestādes pieprasīt papildu informāciju par neto īsajām pozīcijām saistībā ar emitēto akciju kapitālu un emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem vai par nesegtām pozīcijām saistībā ar valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem.
Kompetentā iestāde sniedz pieprasīto informāciju EVTI vēlākais septiņās kalendārajās dienās. Gadījumos, ja negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum attiecīgajā dalībvalstī vai citā dalībvalstī, kompetentā iestāde 24 stundās iesniedz EVTI visu pieejamo informāciju atbilstīgi 5., 7. un 8. panta informēšanas prasībām.
3. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā sīki precizē informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar 1. un 2. punktu.
Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
4. Lai nodrošinātu vienotus 1. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, nosakot formātu, kādā informācija jāsniedz saskaņā ar 1. un 2. punktu.
Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
III NODAĻA
NESEGTA ĪSĀ PĀRDOŠANA
12. pants
Ierobežojumi attiecībā uz akciju nesegtu īso pārdošanu
1. Fiziska vai juridiska persona var iesaistīties tādu akciju īsajā pārdošanā, kuras ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā, tikai tad, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
a)
fiziskā vai juridiskā persona ir aizņēmusies akcijas vai ir veikusi citus pasākumus, kas rada līdzīgas tiesiskās sekas;
b)
fiziskā vai juridiskā persona ir noslēgusi nolīgumu par akciju aizņemšanos, vai arī tai ir cits noteikti izpildāms prasījums, kas izriet no līguma vai īpašuma tiesības reglamentējošiem tiesību aktiem, par īpašuma tiesību maiņu uz atbilstošu skaitu tādas pašas klases vērtspapīru, un tādējādi minēto norēķinu varēs veikt tā izpildes termiņā;
c)
fiziskajai vai juridiskai personai ir vienošanās ar trešo personu, saskaņā ar kuru minētā trešā persona ir apstiprinājusi, ka akcijas ir rezervētas un ka tā ir veikusi pasākumus attiecībā uz trešām personām, kas vajadzīgi, lai fiziskajai vai juridiskajai personai būtu pamatotas cerības, ka minēto norēķinu varēs veikt tā izpildes termiņā.
2. Lai nodrošinātu vienotus 1. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu nolīgumu, vienošanās un pasākumu veidus, kuri atbilstīgi nodrošina, ka akcijas būs pieejamas norēķina veikšanai. Nosakot, kādi pasākumi ir vajadzīgi, lai būtu pamatotas cerības, ka norēķins var tikt veikts tā izpildes termiņā, EVTI ņem vērā inter alia dienas tirdzniecību un akciju likviditāti.
Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko standartu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
13. pants
Ierobežojumi attiecībā uz valsts parāda vērtspapīru nesegtu īso pārdošanu
1. Fiziska vai juridiska persona var iesaistīties valsts parāda vērtspapīru īsajā pārdošanā tikai tad, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:
a)
fiziskā vai juridiskā persona ir aizņēmusies valsts parāda vērtspapīrus vai ir veikusi citus pasākumus, kas rada līdzīgas tiesiskās sekas;
b)
fiziskā vai juridiskā persona ir noslēgusi nolīgumu par valsts parāda vērtspapīru aizņemšanos vai arī tai ir cits noteikti izpildāms prasījums, kas izriet no līguma vai īpašuma tiesības reglamentējošiem tiesību aktiem, par īpašuma tiesību maiņu uz atbilstošu skaitu tādas pašas klases vērtspapīru, un tādējādi minēto norēķinu var veikt tā izpildes termiņā; vai
c)
fiziskajai vai juridiskajai personai ir vienošanās ar trešo personu, saskaņā ar kuru minētā trešā persona ir apstiprinājusi, ka valsts parāda vērtspapīri ir rezervēti vai arī citu iemeslu dēļ ir pamatotas cerības, ka norēķinu varēs veikt tā izpildes termiņā.
2. Panta 1. punktā minētos ierobežojumus nepiemēro, ja darījums kalpo, lai ierobežotu garās pozīcijas risku emitenta parāda instrumentos, kuru cenas noteikšana ir cieši saistīta ar attiecīgo valsts parāda vērtspapīru cenas noteikšanu.
3. Ja valsts parāda vērtspapīra likviditāte ir zemāka par slieksni, kas noteikts saskaņā ar 4. punktā minēto metodoloģiju, attiecīgā kompetentā iestāde var uz laiku apturēt 1. punktā minētos ierobežojumus. Pirms attiecīgā kompetentā iestāde aptur minētos ierobežojumus, tā paziņo EVTI un pārējām kompetentajām iestādēm par ierosināto apturēšanu.
Apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus no dienas, kad to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Apturēšanu var atjaunot uz laikposmiem, kas nepārsniedz sešus mēnešus, ja apturēšanas iemesli vēl aizvien pastāv. Ja līdz sākotnējā laikposma vai jebkura turpmāka atjaunošanas laikposma beigām apturēšana netiek atjaunota, tā automātiski beidzas.
EVTI 24 stundās pēc attiecīgās kompetentās iestādes paziņojuma sniedz atzinumu, pamatojoties uz 4. punktu, par paziņoto apturēšanu vai apturēšanas atjaunošanu. Atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē.
4. Komisija saskaņā ar 42. pantu pieņem deleģētos aktus, kuros nosaka parametrus un metodes, saskaņā ar kurām aprēķina šā panta 3. punktā minēto likviditātes slieksni attiecībā uz emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem.
Parametrus un metodes, saskaņā ar kurām dalībvalstis aprēķina slieksni, nosaka tā, ka gadījumā, ja slieksnis tiek sasniegts, tas atspoguļo nozīmīgu samazinājumu salīdzinājumā ar attiecīgā valsts parāda vērtspapīra vidējo likviditātes līmeni.
Šo slieksni nosaka, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas ir raksturīgi attiecīgajam valsts parāda vērtspapīru tirgum, tostarp ņemot vērā katra valsts emitenta neizpirkto emitēto valsts parāda vērtspapīru kopējo apmēru.
5. Lai nodrošinātu vienotus 1. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI var izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu nolīgumu vai vienošanās veidus, kuri atbilstīgi nodrošina, ka valsts parāda vērtspapīri būs pieejami norēķina veikšanai. EVTI jo īpaši ņem vērā nepieciešamību saglabāt likviditāti tirgos, īpaši valsts obligāciju un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu tirgos.
Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko standartu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
14. pants
Ierobežojumi attiecībā uz nesegtiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem
1. Fiziska vai juridiska persona var slēgt valsts kredītriska mijmaiņas darījumus tikai tad, ja minētā darījuma rezultātā nerodas 4. pantā minētā nesegta pozīcija valsts kredītriska mijmaiņas darījumā.
2. Kompetentā iestāde var uz laiku apturēt 1. punktā minētos ierobežojumus, ja tai ir objektīvi iemesli uzskatīt, ka tās valsts parāda vērtspapīru tirgus nedarbojas pienācīgi un ka šādiem ierobežojumiem varētu būt negatīva ietekme uz valsts kredītriska mijmaiņas darījumu tirgu, it īpaši palielinot aizņemšanās izmaksas valsts emitentiem vai nelabvēlīgi ietekmējot valsts emitentu spēju emitēt jaunus parāda vērtspapīrus. Minētie iemesli balstās uz šādiem rādītājiem:
a)
augstas vai pieaugošas valsts parāda vērtspapīru procentu likmes;
b)
pieaugošas valsts parāda vērtspapīru procentu likmju atšķirības salīdzinājumā ar citu valsts emitentu emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem;
c)
pieaugošas prēmijas par valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem salīdzinājumā ar pašu līkni un salīdzinājumā ar citiem valsts emitentiem;
d)
laiks, kādā nepieciešams, lai pēc apjomīgas tirdzniecības valsts parāda vērtspapīru cena atgrieztos tās sākotnējā līdzsvara pozīcijā;
e)
valsts parāda vērtspapīru apmērs, ko var tirgot.
Kompetentā iestāde var izmantot arī citus rādītājus papildus tiem, kas minēti pirmās daļas a) līdz e) apakšpunktā.
Pirms attiecīgā kompetentā iestāde aptur ierobežojumus saskaņā ar šo pantu, tā paziņo EVTI un pārējām kompetentajām iestādēm par ierosināto apturēšanu un par tās pamatā esošajiem iemesliem.
Apturēšana sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus no dienas, kad to publicē attiecīgās kompetentās iestādes tīmekļa vietnē. Apturēšanu var atjaunot uz laikposmiem, kas nepārsniedz sešus mēnešus, ja apturēšanas iemesli vēl aizvien pastāv. Ja līdz sākotnējā laikposma vai jebkura turpmāka atjaunošanas laikposma beigām apturēšana netiek atjaunota, tā automātiski beidzas.
EVTI 24 stundās pēc attiecīgās kompetentās iestādes paziņojuma sniedz atzinumu par plānoto apturēšanu vai minētās apturēšanas atjaunošanu neatkarīgi no tā, vai kompetentā iestāde apturēšanu ir pamatojusi ar rādītājiem, kas noteikti pirmās daļas a) līdz e) punktā, vai ar citiem rādītājiem. Ja plānotā apturēšana vai apturēšanas atjaunošana tiek pamatota ar otro daļu, minētajā atzinumā iekļauj arī kompetentās iestādes izmantoto rādītāju novērtējumu. Atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē.
15. pants
Iepirkšanas procedūras
1. Dalībvalsts centrālais darījuma partneris, kas sniedz klīringa pakalpojumus attiecībā uz akcijām, nodrošina tādu procedūru ieviešanu, kas atbilst visām šādām prasībām:
a)
ja fiziska vai juridiska persona, kas pārdod akcijas, nav spējīga piegādāt akcijas norēķina veikšanai četru darbdienu laikā pēc norēķina izpildes termiņa, tiek automātiski uzsāktas procedūras, lai iepirktu akcijas nolūkā nodrošināt piegādi norēķina veikšanai;
b)
ja akciju iepirkšana to piegādei nav iespējama, pircējam tiek izmaksāta summa, pamatojoties uz piegādes dienā piegādājamo akciju vērtību, šai summai pieskaitot summu par pircējam nodarītajiem zaudējumiem, kas radušies norēķina neizpildes rezultātā; un
c)
fiziska vai juridiska persona, kas nav veikusi norēķinu, atlīdzina visas summas, kas samaksātas saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.
2. Dalībvalsts centrālais darījuma partneris, kas sniedz klīringa pakalpojumus attiecībā uz akcijām, nodrošina tādu procedūru ieviešanu, saskaņā ar kurām, ja fiziska vai juridiska persona, kas pārdod akcijas, nepiegādā akcijas norēķina veikšanai līdz norēķina izpildes termiņam, šādai personai ir jāveic ikdienas maksājumi par katru šādas neizpildes dienu.
Ikdienas maksājumi ir pietiekami lieli, lai tiem būtu atturoša iedarība attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām, kas neveic norēķinu.
IV NODAĻA
ATBRĪVOJUMI
16. pants
Atbrīvojums, ja galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī
1. Sabiedrības akcijām, kuras ir atļauts tirgot tirdzniecības vietā Savienībā, nepiemēro 5., 6., 12. un 15. pantu, ja šādu akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī.
2. Attiecībā uz sabiedrības akcijām, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietā Savienībā un vietā, kas atrodas trešā valstī, attiecīgā kompetentā iestāde vismaz reizi divos gados nosaka, vai minēto akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī.
Attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par šādām akcijām, attiecībā uz kurām tiek noteikts, ka to galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī.
Reizi divos gados EVTI publicē tādu akciju sarakstu, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī. Saraksts ir spēkā divus gadus.
3. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot apgrozījuma aprēķina metodi, lai noteiktu akciju tirdzniecības galveno vietu.
Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
4. Lai nodrošinātu vienotus 1. un 2. punkta piemērošanas nosacījumus, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu:
a)
dienu, kurā, un laikposmu, par kuru ir jāveic aprēķins, lai noteiktu akciju galveno tirdzniecības vietu;
b)
dienu, līdz kurai attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par tām akcijām, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas trešā valstī;
c)
dienu, kurā sarakstam ir jāstājas spēkā pēc tam, kad to ir publicējusi EVTI.
Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko standartu noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
17. pants
Atbrīvojums tirgus uzturētāja darbībām un primārā tirgus operācijām
1. Regulas 5., 6., 7., 12., 13. un 14. pantu nepiemēro darījumiem, kas veikti, pamatojoties uz tirgus uzturētāja darbībām.
2. Saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var pieņemt lēmumus, nosakot, ka trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka minētajā trešā valstī atļauju saņēmušais tirgus atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras 1. punktā noteikto atbrīvojumu piemērošanas nolūkā ir līdzvērtīgas prasībām Direktīvas 2004/39/EK III sadaļā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (14) un kuras minētajā trešā valstī efektīvi uzrauga un īsteno.
Trešās valsts tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja minētajā trešā valstī:
a)
uz tirgiem attiecas reģistrācijas pienākums un tie ir pakļauti nepārtrauktai efektīvai uzraudzībai un īstenošanai;
b)
tirgos ir spēkā skaidri un pārredzami vērtspapīru tirdzniecības atļaujas noteikumi, kas nodrošina šādu vērtspapīru godīgu, pareizu un efektīvu tirgošanu un to brīvu apgrozījumu;
c)
vērtspapīru emitentiem tiek piemērotas prasības regulāri un nepārtraukti sniegt informāciju, nodrošinot ieguldītājiem augsta līmeņa aizsardzību; un
d)
tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija.
3. Regulas 7., 13. un 14. pantu nepiemēro fiziskas vai juridiskas personas darbībai, ja tā darbojas kā pilnvarots primārais tirgotājs atbilstīgi nolīgumam ar valsts emitentu un darbojas kā galvenais tirgotājs attiecībā uz finanšu instrumentu saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām ar valsts parāda vērtspapīriem.
4. Šīs regulas 5., 6., 12., 13. un 14. pantu nepiemēro fiziskai vai juridiskai personai, ja tā iesaistās vērtspapīru īsajā pārdošanā vai kad tai ir neto īsā pozīcija saistībā ar stabilizācijas veikšanu saskaņā ar III nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 2273/2003 (2003. gada 22. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK īsteno attiecībā uz atbrīvojumiem saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumentu stabilizāciju (15).
5. Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu piemēro tikai tad, ja attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona rakstiski paziņojusi savas piederības valsts kompetentajai iestādei par savu nodomu izmantot atbrīvojumu. Paziņojumu kompetentajai iestādei veic ne vēlāk kā 30 kalendārās dienas, pirms fiziskā vai juridiskā persona plāno pirmoreiz izmantot atbrīvojumu.
6. Šā panta 3. punktā minēto atbrīvojumu piemēro tikai tad, ja pilnvarotais primārais tirgotājs ir rakstiski paziņojis tai kompetentajai iestādei, kas ir attiecīgā kompetentā iestāde attiecībā uz konkrēto valsts parāda vērtspapīru, par savu nodomu izmantot atbrīvojumu. Paziņojumu kompetentajai iestādei veic ne vēlāk kā 30 kalendārās dienas, pirms fiziskā vai juridiskā persona plāno pirmoreiz izmantot atbrīvojumu.
7. Panta 5. un 6. punktā minētā kompetentā iestāde var aizliegt izmantot atbrīvojumu, ja tā uzskata, ka fiziskā vai juridiskā persona neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem. Aizliegumu nosaka 5. un 6. punktā minētajā 30 kalendāro dienu laikposmā vai pēc šā laikpsoma, ja kompetentā iestāde kostatē, ka fiziskās vai juridiskās personas apstākļos notikušas izmaiņas, kuru dēļ persona vairs neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem.
8. Trešās valsts vienība, kas nav reģistrēta Savienībā, nosūta 5. un 6. punktā minēto paziņojumu tās Savienībā esošas galvenās tirdzniecības vietas kompetentajai iestādei, kurā tā veic tirdzniecību.
9. Fiziska vai juridiska persona, kas sniegusi paziņojumu saskaņā ar 5. punktu, iespējami drīz rakstiski paziņo savas piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei par visām izmaiņām, kas ietekmē tās tiesības izmantot atbrīvojumu, vai arī par to, ka tā vairs nevēlas izmantot atbrīvojumu.
10. Fiziska vai juridiska persona, kas veikusi paziņojumu saskaņā ar 6. punktu, iespējami drīz rakstiski paziņo tai kompetentajai iestādei, kas ir attiecīgā kompetentā iestāde attiecībā uz konkrēto valsts parāda vērtspapīru, par visām izmaiņām, kas ietekmē tās tiesības izmantot atbrīvojumu, vai arī par to, ka tā vairs nevēlas izmantot atbrīvojumu.
11. Piederības dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kas darbojas, izmantojot 1., 3. vai 4. punktā noteiktos atbrīvojumus, rakstiski iesniedz informāciju par savām turētajām īsajām pozīcijām vai darbībām, ko tā veic, izmantojot atbrīvojumu. Fiziska vai juridiska persona sniedz informāciju ne vēlāk kā četru kalendāro dienu laikā pēc pieprasījuma izteikšanas.
12. Kompetentā iestāde informē EVTI divu nedēļu laikā no paziņojuma saskaņā ar 5. vai 9. punktu par ikvienu tirgus uzturētāju un saskaņā ar 6. vai 10. punktu par ikvienu pilnvarotu primāro tirgotāju, kurš izmanto atbrīvojumu, un par ikvienu tirgus uzturētāju un pilnvarotu primāro tirgotāju, kurš vairs neizmanto atbrīvojumu.
13. EVTI publicē savā tīmekļa vietnē un atjaunina to tirgus uzturētāju un pilnvaroto primāro tirgotāju sarakstu, kuri izmanto atbrīvojumu.
14. Paziņojumu saskaņā ar šo pantu persona kompetentajai iestādei un kompetentā iestāde EVTI var sniegt jebkurā laikā 60 kalendārās dienās pirms 2012. gada 1. novembra.
V NODAĻA
KOMPETENTO IESTĀŽU UN EVTI IEJAUKŠANĀS PILNVARAS
1. IEDAĻA
Kompetento iestāžu pilnvaras
18. pants
Informēšana un informācijas publiskošana ārkārtas apstākļos
1. Ievērojot 22. pantu, kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar īpašiem finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu kategorijām, informē to vai publisko sīkāku informāciju par pozīciju, ja pozīcija sasniedz kompetentās iestādes noteikto informēšanas slieksni vai nokrīt zem tā un ja:
a)
negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum attiecīgajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; un
b)
pasākums nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro tiem finanšu instrumentiem, attiecībā uz kuriem 5. līdz 8. pantā jau tiek pieprasīta pārredzamība. Panta 1. punktā minēto pasākumu var piemērot kompetentās iestādes noteiktos apstākļos, vai uz to var attiekties kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.
19. pants
Informēšanas pienākums aizdevējiem ārkārtas apstākļos
1. Ievērojot 22. pantu, kompetentā iestāde var veikt šā panta 2. punktā minēto pasākumu, ja:
a)
negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum attiecīgajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; un
b)
pasākums nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi.
2. Kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kas ir iesaistīta īpašu finanšu instrumentu vai noteiktas kategorijas finanšu instrumentu aizdošanā, informē par visām būtiskām izmaiņām attiecībā uz samaksu, kas tiek pieprasīta par šādu aizdošanu.
20. pants
Īsās pārdošanas un līdzīgu darījumu ierobežojumi ārkārtas apstākļos
1. Ievērojot 22. pantu, kompetentā iestāde var veikt vienu vai vairākus šā panta 2. punktā minētos pasākumus, ja:
a)
negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum attiecīgajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; un
b)
pasākums nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi.
2. Kompetentā iestāde var aizliegt fiziskām vai juridiskām personām iesaistīties vai noteikt nosacījumus attiecībā uz to iesaistīšanos:
a)
īsajā pārdošanā; vai
b)
darījumā, kas nav īsā pārdošana, kura rada finanšu instrumentu vai ir saistīta ar finanšu instrumentu, un minētā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir cita finanšu instrumenta cenas vai vērtības pazemināšanās gadījumā piešķirt fiziskajai vai juridiskajai personai, kas iesaistās minētajā darījumā, finansiālu priekšrocību.
3. Pasākumu, kas veikts saskaņā ar 2. punktu, var piemērot darījumiem, kuri attiecas uz visiem finanšu instrumentiem, noteiktas kategorijas finanšu instrumentiem vai īpašam finanšu instrumentam. Šo pasākumu var piemērot kompetentās iestādes noteiktos apstākļos, vai uz to var attiekties kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus var jo īpaši precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.
21. pants
Valsts kredītriska mijmaiņas darījumu ierobežojumi ārkārtas apstākļos
1. Ievērojot 22. pantu, kompetentā iestāde var ierobežot fiziskas vai juridiskas personas tiesības iesaistīties valsts kredītriska mijmaiņas darījumos vai ierobežot valsts kredītriska mijmaiņas darījumu nesegto pozīciju vērtību, kuros minētajām personām atļauts iesaistīties, ja:
a)
negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum attiecīgajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; un
b)
pasākums nepieciešams apdraudējuma novēršanai, un tā negatīvā ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti būs samērīga ar tā labvēlīgo ietekmi.
2. Pasākumu, kas veikts saskaņā ar 1. punktu, var piemērot noteiktas kategorijas valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem vai īpašiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem. Šo pasākumu var piemērot kompetentās iestādes noteiktos apstākļos, vai uz to var attiekties kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus var jo īpaši precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.
22. pants
Citu kompetento iestāžu pasākumi
Neskarot 26. pantu, kompetentā iestāde attiecībā uz tādu finanšu instrumentu, attiecībā uz kuru tā nav attiecīgā kompetentā iestāde, var noteikt vai atjaunot pasākumu saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu tikai ar attiecīgās kompetentās iestādes piekrišanu.
23. pants
Pilnvaras īslaicīgi ierobežot finanšu instrumentu īsās pārdošanas ievērojama cenu krituma gadījumā
1. Ja vienas tirdzniecības dienas laikā kādā tirdzniecības vietā ir ievērojams finanšu instrumenta cenas kritums attiecībā pret noslēguma cenu minētajā vietā iepriekšējā tirdzniecības dienā, minētās tirdzniecības vietas piederības dalībvalsts kompetentā iestāde apsver, vai ir lietderīgi aizliegt vai ierobežot fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos šo finanšu instrumentu īsajā pārdošanā minētajā tirdzniecības vietā vai kā citādi ierobežot darījumus ar attiecīgo finanšu instrumentu minētajā tirdzniecības vietā, lai nepieļautu attiecīgā finanšu instrumenta cenas haotisku samazināšanos.
Ja saskaņā ar šā punkta pirmo daļu kompetentā iestāde pārliecinās, ka tas ir lietderīgi, tā akciju vai parāda instrumentu gadījumā aizliedz vai ierobežo fizisko un juridisko personu iesaistīšanos īsajā pārdošanā minētajā tirdzniecības vietā vai cita veida finanšu instrumenta gadījumā ierobežo darījumus ar attiecīgo finanšu instrumentu minētajā tirdzniecības vietā, lai nepieļautu attiecīgā finanšu instrumenta cenas haotisku samazināšanos.
2. Panta 1. punktā minēto pasākumu piemēro ne ilgāk kā līdz tās tirdzniecības dienas beigām, kas seko tirdzniecības dienai, kurā noticis cenas kritums. Ja tās tirdzniecības dienas beigās, kas seko tirdzniecības dienai, kurā noticis cenas kritums, neskatoties uz veikto pasākumu, notiek vēl viens nozīmīgs finanšu instrumenta cenas kritums tādā apmērā, kas atbilst vismaz pusei no 5. punktā minētā apmēra salīdzinājumā ar pirmās tirdzniecības dienas noslēguma cenu, kompetentā iestāde var pasākumu pagarināt uz papildu laikposmu, kas nepārsniedz divas tirdzniecības dienas pēc otrās tirdzniecības dienas beigām.
3. Panta 1. punktā minēto pasākumu piemēro kompetentās iestādes noteiktos apstākļos, vai uz to var attiekties kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus var jo īpaši precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.
4. Ja vienas tirdzniecības dienas laikā kādā tirdzniecības vietā ir ievērojams finanšu instrumenta cenas kritums par vērtību, kas norādīta 5. punktā, šīs tirdzniecības vietas piederības dalībvalsts kompetentā iestāde ne vēlāk kā divas stundas pēc attiecīgās tirdzniecības dienas beigām paziņo EVTI par lēmumu, ko tā pieņēmusi saskaņā ar 1. punktu. EVTI nekavējoties informē to piederības dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās ir tirdzniecības vietas, kas veic darījumus ar to pašu finanšu instrumentu.
Ja kompetentā iestāde nepiekrīt citas kompetentās iestādes veiktajām darbībām saistībā ar finanšu instrumentu, ar kuru veic darījumus dažādās tirdzniecības vietās, kuru darbību regulē dažādas kompetentās iestādes, EVTI var palīdzēt minētajām iestādēm panākt vienošanos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.
Samierināšanu pabeidz tās pašas tirdzniecības dienas beigās līdz pusnaktij. Ja attiecīgās kompetentās iestādes nepanāk vienošanos samierināšanas posmā, EVTI var pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. panta 3. punktu. Lēmumu pieņem pirms nākamās tirdzniecības dienas sākuma.
5. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1287/200622. pantā, likvīdu akciju gadījumā vērtības kritums ir 10 % vai vairāk; nelikvīdām akcijām un citām finanšu instrumentu kategorijām krituma apmēru precizē Komisija.
6. Ņemot vērā attīstību finanšu tirgos, EVTI var sagatavot un nosūtīt Komisijai atzinumu par nepieciešamību pielāgot 5. punktā minēto slieksni.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, grozot šā panta 5. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā attīstību finanšu tirgū.
7. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu, precizējot, kas ir nozīmīgs vērtības kritums finanšu instrumentiem, kuri nav likvīdas akcijas, ņemot vērā katras finanšu instrumentu kategorijas īpatnības un svārstību atšķirības.
8. Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precizējot aprēķina metodi 10 % vērtības kritumam likvīdajām akcijām un Komisijas precizētajam vērtības kritumam, kas noteikts 7. punktā.
EVTI minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 31. martam.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
24. pants
Ierobežojumu laikposms
Pasākums, ko piemēro saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu, sākotnēji ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus no 25. pantā minētā paziņojuma publicēšanas dienas.
Pasākumu var turpmāk atjaunot uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, ja joprojām pastāv šāda pasākuma piemērošanas iemesli. Ja pasākums netiek atjaunots līdz šāda triju mēnešu laikposma beigām, tas automātiski beidzas.
25. pants
Paziņojums par ierobežojumiem
1. Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par visiem lēmumiem noteikt vai atjaunot 18. līdz 23. pantā minētos pasākumus.
2. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju vismaz par:
a)
noteiktajiem pasākumiem, tostarp par tiem instrumentiem un darījumu kategorijām, uz kurām tie attieksies, kā arī par to ilgumu;
b)
iemesliem, kādēļ kompetentā iestāde uzskata, ka ir jānosaka pasākumi, tostarp pierādījumiem, kas pamato minētos iemeslus.
3. Pasākums, kas minēts 18. līdz 23. pantā, stājas spēkā, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā noteiktā laikā, kas ir pēc tā publicēšanas, un to piemēro tikai attiecībā uz tādiem darījumiem, kuros iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.
26. pants
Paziņojums EVTI un citām kompetentām iestādēm
1. Pirms jebkādu pasākumu saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu noteikšanas vai atjaunošanas un pirms jebkādu ierobežojumu saskaņā ar 23. pantu noteikšanas kompetentā iestāde paziņo EVTI un pārējām kompetentām iestādēm par tās ierosināto pasākumu.
2. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ierosinātajiem pasākumiem, finanšu instrumentu un darījumu kategorijām, uz kurām tie attieksies, pierādījumus, kas pamato minēto pasākumu iemeslus, un pasākumu plānoto spēkā stāšanās laiku.
3. Paziņojumu par ierosinājumu noteikt vai atjaunot pasākumu saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu sniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Ārkārtas apstākļos kompetentā iestāde paziņojumu var sniegt vēlāk nekā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš. Paziņojumu par ierobežojumu saskaņā ar 23. pantu sniedz pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā.
4. Kompetentā iestāde, kas saņem paziņojumu saskaņā ar šo pantu, var veikt pasākumus saskaņā ar 18. līdz 23. pantu attiecīgajā dalībvalstī, ja tā pārliecinās, ka pasākums ir nepieciešams, lai palīdzētu tai kompetentajai iestādei, kura sniedz šādu paziņojumu. Kompetentā iestāde, kura saņem paziņojumu, arī sniedz paziņojumu saskaņā ar 1. līdz 3. punktu, ja tā ierosina veikt pasākumus.
2. IEDAĻA
EVTI pilnvaras
27. pants
EVTI veikta koordinācija
1. EVTI izpilda veicinātāja un koordinatora lomu saistībā ar pasākumiem, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar 1. iedaļu. Jo īpaši EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes ievēro konsekventu pieeju attiecībā uz veiktajiem pasākumiem, īpaši attiecībā uz gadījumiem, kad jāizmanto iejaukšanās pilnvaras, noteikto pasākumu raksturu un šādu pasākumu uzsākšanu un ilgumu.
2. Pēc paziņojuma saskaņā ar 26. pantu saņemšanas par pasākumu, ko plāno noteikt vai atjaunot saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu, EVTI 24 stundās sagatavo atzinumu par to, vai tā uzskata, ka pasākums vai ierosinātais pasākums ir nepieciešams, lai novērstu ārkārtas apstākļus. Atzinumā norāda, vai EVTI uzskata, ka negatīvi notikumi vai negatīva attīstība nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai pasākums vai ierosinātais pasākums ir atbilstīgs un samērīgs apdraudējuma novēršanai un vai šāda pasākuma ierosinātais ilgums ir pamatots. Ja EVTI uzskata, ka apdraudējuma novēršanai nepieciešams, lai pārējās kompetentās iestādes veic pasākumus, tā arī to norāda savā atzinumā. Atzinumu publicē EVTI tīmekļa vietnē.
3. Ja kompetentā iestāde ierosina veikt pasākumu vai veic pasākumus pretēji 2. punktā minētajam EVTI atzinumam vai atsakās veikt pasākumu pretēji EVTI atzinumam saskaņā ar minēto punktu, tā 24 stundās pēc EVTI atzinuma saņemšanas savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu, kurā pilnībā paskaidro savas rīcības iemeslus. Ja rodas šāda situācija, EVTI apsver, vai ir pietiekami nosacījumi un situācija atbilst tam, lai tā izmantotu iejaukšanās pilnvaras saskaņā ar 28. pantu.
4. EVTI regulāri pārskata saskaņā ar šo pantu veiktos pasākumus, bet ne retāk kā reizi trīs mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots līdz šāda triju mēnešu laikposma beigām, tas automātiski zaudē spēku.
28. pants
EVTI iejaukšanās pilnvaras ārkārtas apstākļos
1. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu EVTI, ievērojot šā panta 2. punktu, vai nu:
a)
pieprasa, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar īpašu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategoriju, informē kompetento iestādi vai publisko sīkāku informāciju par šādu pozīciju; vai
b)
nosaka aizliegumu vai nosacījumus attiecībā uz fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsajā pārdošanā vai darījumā, kas rada finanšu instrumentu, kurš nav neviens no 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentiem, vai ir saistīts ar tādu finanšu instrumentu, ja šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir piešķirt fiziskai vai juridiskai personai finansiālu priekšrocību cita finanšu instrumenta cenas vai vērtības pazemināšanās gadījumā.
Pasākumu var piemērot īpašos EVTI noteiktos apstākļos, vai uz to var attiekties EVTI noteikti izņēmumi. Izņēmumus var jo īpaši precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.
2. EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar 1. punktu tikai tad, ja:
a)
pasākumi, kas uzskaitīti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir vērsti uz finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējuma vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējuma novēršanu, un situācijai ir pārrobežu ietekme; un
b)
neviena kompetentā iestāde nav veikusi pasākumus apdraudējuma novēršanai vai viena vai vairākas kompetentās iestādes ir veikušas pasākumus, kas nav pienācīgi novērsuši apdraudējumu.
3. Veicot 1. punktā minētos pasākumus, EVTI ņem vērā to, kādā mērā pasākums:
a)
ievērojami novērš finanšu tirgu pienācīgas darbības un integritātes apdraudējumu vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu vai ievērojami uzlabo kompetento iestāžu spēju pārraudzīt šo apdraudējumu;
b)
nerada regulatīvās patvaļas risku;
c)
nerada negatīvu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti, tostarp samazinot likviditāti šajos tirgos vai radot neskaidrības tirgus dalībniekiem tādā veidā, kas nav samērīgi ar pasākuma labvēlīgo ietekmi.
Ja viena vai vairākas kompetentās iestādes veikušas pasākumu saskaņā ar 18., 19., 20. vai 21. pantu, EVTI var veikt ikvienu šā panta 1. punktā minēto pasākumu, nesniedzot 27. pantā paredzēto atzinumu.
4. Pirms tiek lemts par 1. punktā minēta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu, EVTI apspriežas ar ESRK un vajadzības gadījumā ar citām attiecīgām iestādēm.
5. Pirms tiek lemts par 1. punktā minēta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu, EVTI paziņo attiecīgajām kompetentajām iestādēm par ierosināto pasākumu. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ierosināto pasākumu, finanšu instrumentu un darījumu kategorijām, uz kurām tie attieksies, pierādījumus, kas pamato minēto pasākumu iemeslus, un minēto pasākumu plānoto spēkā stāšanās laiku.
6. Paziņojmu sniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Ārkārtas apstākļos EVTI paziņojumu var sniegt vēlāk nekā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš.
7. EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par visiem lēmumiem noteikt vai atjaunot kādu 1. punktā minēto pasākumu. Paziņojumā precizē vismaz šādu informāciju:
a)
noteiktos pasākumus, tostarp instrumentus un darījumu kategorijas, uz kurām tie attieksies, kā arī to ilgumu; un
b)
iemeslus, kādēļ EVTI uzskata, ka pasākumi ir jānosaka, tostarp pierādījumus, kas pamato minētos iemeslus.
8. Pēc tam, kad tiek nolemts noteikt vai atjaunot 1. punktā noteiktos pasākumus, EVTI nekavējoties informē kompetentās iestādes par veiktajiem pasākumiem.
9. Pasākums stājas spēkā, kad EVTI tīmekļa vietnē tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā norādītajā laikā, kas ir pēc tā publicēšanas, un to piemēro tikai attiecībā uz tādiem darījumiem, kuros iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.
10. EVTI ar pienācīgu regularitāti un katrā ziņā vismaz reizi trijos mēnešos pārskata 1. punktā minētos pasākumus. Ja pasākums netiek atjaunots līdz šāda triju mēnešu laikposma beigām, tas automātiski beidzas. Pasākumu atjaunošanai piemēro 2. līdz 9. punktu.
11. Pasākums, ko EVTI pieņem saskaņā ar šo pantu, dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko kompetentā iestāde veikusi saskaņā ar 1. iedaļu.
29. pants
EVTI pilnvaras ārkārtas situācijās saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem
Ja rodas ārkārtas situācija saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem vai valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, piemēro Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. un 38. pantu.
30. pants
Negatīvu notikumu vai negatīvas attīstības turpmāka precizēšana
Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 42. pantu pieņemt deleģētos aktus, precizējot kritērijus un faktorus, kuri jāņem vērā kompetentajām iestādēm un EVTI, nosakot, kādos gadījumos rodas 18. līdz 21. pantā un 27. pantā minētie negatīvie notikumi vai negatīva attīstība un 28. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie apdraudējumi.
31. pants
EVTI pētījumi
Pēc vienas vai vairāku kompetento iestāžu, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas EVTI var veikt pētījumu par konkrētu jautājumu vai praksi saistībā ar īso pārdošanu vai saistībā ar kredītriska mijmaiņas darījumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai minētais jautājums vai prakse potenciāli apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum Savienībā.
EVTI trīs mēnešu laikā no šāda pētījuma beigām publicē ziņojumu, izklāstot konstatētos faktus un ieteikumus saistībā ar attiecīgo jautājumu vai praksi.
VI NODAĻA
KOMPETENTO IESTĀŽU LOMA
32. pants
Kompetentās iestādes
Katra dalībvalsts šīs regulas vajadzībām norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes.
Ja dalībvalsts norīko vairāk nekā vienu kompetento iestādi, tā skaidri nosaka to attiecīgo lomu un norīko attiecīgu iestādi, kas būs atbildīga par sadarbības koordinēšanu un informācijas apmaiņu ar Komisiju, EVTI un pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
Dalībvalstis par norīkotajām iestādēm informē Komisiju, EVTI un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes.
33. pants
Kompetento iestāžu pilnvaras
1. Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, attiecīgām kompetentajām iestādēm ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir vajadzīgas to funkciju izpildei. Tās savas pilnvaras īsteno jebkurā no turpmāk minētajiem veidiem:
a)
tieši;
b)
sadarbībā ar citām iestādēm;
c)
vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.
2. Lai pildītu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pilnvaras:
a)
piekļūt jebkuram dokumentam jebkādā formā, saņemt vai izgatavot tā kopiju;
b)
pieprasīt informāciju no ikvienas fiziskas vai juridiskas personas un vajadzības gadījumā izsaukt un iztaujāt fizisku vai juridisku personu, lai iegūtu informāciju;
c)
veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;
d)
pieprasīt esošos tālruņa sarunu un esošos datu plūsmas ierakstus;
e)
pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šīs regulas noteikumiem;
f)
pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju.
3. Neskarot 2. punkta a) un b) apakšpunktu, kompetentajām iestādēm ir pilnvaras atsevišķos gadījumos pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kura iesaistās kredītriska mijmaiņas darījumā, sniedz šādu informāciju:
a)
paskaidrojumu par darījuma mērķi un par to, vai darījums tiek veikts riska ierobežošanai vai ar citu mērķi; un
b)
informāciju, kas apliecina pamatā esošo risku, ja darījums tiek veikts riska ierobežošanai.
34. pants
Dienesta noslēpums
1. Pienākums glabāt dienesta noslēpumu attiecas uz visām fiziskām vai juridiskām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai citās iestādēs, vai tādas fiziskas vai juridiskas personas labā, kurai kompetentā iestāde ir deleģējusi uzdevumus, tostarp kompetentās iestādes nolīgtiem revidentiem un ekspertiem. Konfidenciālu informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, neizpauž citai fiziskai vai juridiskai personai vai iestādei, ja vien šāda izpaušana nav nepieciešama tiesvedībai.
2. Visu informāciju, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas skar darījumu vai darbības apstākļus vai citus ekonomiska vai personiska rakstura jautājumus, uzskata par konfidenciālu un uz to attiecina dienesta noslēpuma prasības, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas sniegšanas laikā paziņo, ka šādu informāciju drīkst izpaust, vai ja šāda izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai.
35. pants
Sadarbības pienākums
Kompetentās iestādes sadarbojas, ja tas nepieciešams vai ir noderīgi, piemērojot šo regulu. Jo īpaši kompetentās iestādes nekavējoties sniedz viena otrai informāciju, kas ir svarīga to pienākumu veikšanai saskaņā ar šo regulu.
36. pants
Sadarbība ar EVTI
Piemērojot šo regulu, kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.
Kompetentās iestādes nekavējoties sniedz EVTI visu informāciju, kas ir nepieciešama tās pienākumu veikšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.
37. pants
Sadarbība pārbaužu uz vietas vai izmeklēšanas lūgumu gadījumos
1. Kādas dalībvalsts kompetentā iestāde var lūgt citas dalībvalsts kompetentās iestādes palīdzību saistībā ar pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu.
Kompetentā iestāde, kas izteikusi lūgumu, informē EVTI par ikvienu pirmajā daļā minēto lūgumu. Ja pārbaudei vai izmeklēšanai ir pārrobežu ietekme, EVTI var koordinēt šo pārbaudi vai izmeklēšanu, un tā koordinē to, ja tas tiek lūgts.
2. Ja kompetentā iestāde saņem citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūgumu veikt pārbaudi uz vietas, tā var:
a)
pati veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu;
b)
ļaut kompetentajai iestādei, kura iesniegusi lūgumu, piedalīties pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā;
c)
ļaut kompetentajai iestādei, kura iesniegusi lūgumu, pašai veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu;
d)
iecelt revidentus vai ekspertus pārbaudes veikšanai uz vietas vai izmeklēšanas veikšanai;
e)
īpašus, ar uzraudzību saistītus uzdevumus izpildīt kopīgi ar citām kompetentajām iestādēm.
3. EVTI var lūgt kompetentajām iestādēm veikt konkrētus izmeklēšanas uzdevumus un pārbaudes uz vietas, ja šāda informācija EVTI ir pamatoti nepieciešama, lai tā varētu īstenot pilnvaras, kas tai skaidri piešķirtas ar šo regulu.
38. pants
Sadarbība ar trešām valstīm
1. Kompetentās iestādes iespēju robežās noslēdz sadarbības vienošanās ar trešo valstu uzraudzības iestādēm par informācijas apmaiņu ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, no šīs regulas izrietošo saistību izpildi trešās valstīs un tādiem līdzīgiem pasākumiem trešās valstīs, ko veic to uzraudzības iestādes papildus pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar V nodaļu. Ar šādu sadarbības vienošanos nodrošina vismaz efektīvu informācijas apmaiņu, kas kompetentajām iestādēm ļauj izpildīt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.
Kompetentā iestāde informē EVTI un citu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tā ierosina noslēgt šādu vienošanos.
2. Sadarbības vienošanās iekļauj noteikumus par datu un informācijas apmaiņu, kas vajadzīga, lai attiecīgā kompetentā iestāde izpildītu 16. panta 2. punktā noteikto pienākumu.
3. EVTI koordinē sadarbības vienošanos izstrādi starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu attiecīgajām uzraudzības iestādēm. Šajā nolūkā EVTI sagatavo sadarbības vienošanās paraugformu, ko kompetentās iestādes var izmantot.
EVTI arī koordinē tādas informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas iegūta no trešo valstu uzraudzības iestādēm un kas var būt svarīga, veicot pasākumus saskaņā ar V nodaļu.
4. Kompetentās iestādes slēdz sadarbības vienošanās par informācijas apmaiņu ar trešo valstu uzraudzības iestādēm tikai tad, ja uz izpausto informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kuras ir vismaz līdzvērtīgas 34. pantā minētajām garantijām. Šādas informācijas apmaiņas nolūks ir minēto kompetento iestāžu uzdevumu izpilde.
39. pants
Personas datu pārsūtīšana un glabāšana
Attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un trešo valsti dalībvalstis piemēro Direktīvu 95/46/EK. Attiecībā uz EVTI veikto personas datu pārsūtīšanu dalībvalstīm vai trešai valstij EVTI ievēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.
Pirmajā daļā minēto personas datu glabāšanas maksimālais ilgums ir pieci gadi.
40. pants
Informācijas izpaušana trešām valstīm
Katru gadījumu izskatot atsevišķi, kompetentā iestāde var nosūtīt trešās valsts uzraudzības iestādei datus un datu analīzi, ja ir izpildīti Direktīvas 95/46/EK 25. vai 26. panta nosacījumi. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka datu nosūtīšana ir nepieciešama šīs regulas mērķiem. Jebkuru šādu nosūtīšanu veic, vienojoties, ka, nesaņemot kompetentās iestādes skaidru rakstisku atļauju, trešā valsts nenosūta datus citas trešās valsts uzraudzības iestādei.
Kompetentā iestāde izpauž no citas dalībvalsts kompetentās iestādes saņemto informāciju, kas saskaņā ar 34. pantu ir konfidenciāla, trešās valsts uzraudzības iestādei tikai tad, ja attiecīgā kompetentā iestāde ir saņēmusi informāciju nosūtošās kompetentās iestādes skaidru piekrišanu, turklāt attiecīgā gadījumā informāciju izpauž tikai tiem mērķiem, kuriem kompetentā iestāde ir sniegusi savu piekrišanu.
41. pants
Sankcijas
Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām un administratīviem pasākumiem, kas piemērojami šīs regulas pārkāpumu gadījumā, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Minētās sankcijas un administratīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 EVTI var pieņemt pamatnostādnes, lai nodrošinātu vienotu pieeju attiecībā uz dalībvalstīs paredzamajām sankcijām un administratīvajiem pasākumiem.
Par šiem pirmajā un otrajā daļā minētajiem noteikumiem dalībvalstis informē Komisiju un EVTI līdz 2012. gada 1. jūlijam, un nekavējoties tās informē par visiem turpmākiem grozījumiem, kas ietekmē minētos noteikumus.
EVTI savā tīmekļa vietnē publicē un regulāri atjaunina katrā dalībvalstī piemērojamo sankciju un administratīvo pasākumu sarakstu.
Dalībvalstis ik gadu sniedz EVTI apkopotu informāciju par visām piemērotajām sankcijām vai administratīvajiem pasākumiem. Ja kompetentā iestāde publisko informāciju par to, ka ir piemērota sankcija vai administratīvs pasākums, tā par to vienlaikus informē EVTI.
VII NODAĻA
DELEĢĒTIE AKTI
42. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 4. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 3. punktā, 17. panta 2. punktā, 23. panta 5. punktā un 30. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 4. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 3. punktā, 17. panta 2. punktā, 23. panta 5. punktā un 30. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu stājās spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā paziņo par to vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 3. panta 7. punktu, 4. panta 2. punktu, 5. panta 4. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 3. punktu, 17. panta 2. punktu, 23. panta 5. punktu un 30. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.
43. pants
Deleģēto aktu pieņemšanas termiņš
Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 3. panta 7. punktu, 4. panta 2. punktu, 5. panta 4. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 3. punktu, 17. panta 2. punktu, 23. panta 5. punktu un 30. pantu līdz 2012. gada 31. martam.
Komisija var pagarināt pirmajā daļā minēto termiņu par sešiem mēnešiem.
VIII NODAĻA
ĪSTENOŠANAS AKTI
44. pants
Komitejas procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (16). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
IX NODAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
45. pants
Pārskatīšana un ziņojums
Līdz 2013. gada 30. jūnijam, ņemot vērā diskusijas ar kompetentajām iestādēm un EVTI, Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par:
a)
informēšanas un informācijas publiskošanas sliekšņu saskaņā ar regulas 5., 6., 7. un 8. pantu atbilstību;
b)
ietekmi, ko rada atsevišķas informācijas publiskošanas prasības saskaņā ar 6. pantu, jo īpaši attiecībā uz finanšu tirgu efektivitāti un svārstīgumu;
c)
tiešas, centralizētas ziņošanas EVTI atbilstību;
d)
regulas II un III nodaļā noteikto ierobežojumu un prasību darbību;
e)
nesegtu valsts kredītriska mijmaiņas darījumu ierobežojumu atbilstību un citu īsās pārdošanas vai kredītriska mijmaiņas darījumu ierobežojumu vai nosacījumu atbilstību.
46. pants
Pārejas noteikums
1. Esošie pasākumi, kuri ir šīs regulas darbības jomā un kuri ir jau bijuši spēkā pirms 2010. gada 15. septembra, var tikt piemēroti līdz 2013. gada 1. jūlijam, ja par tiem līdz 2012. gada 24. aprīlim informē Komisiju.
2. Kredītriska mijmaiņas darījumus, kuru rezultātā radusies nesegta pozīcija valsts kredītriska mijmaiņas darījumā un kuri noslēgti pirms 2012. gada 25. marta vai nesegto valsts kredītriska mijmaiņas līgumu ierobežojumu apturēšanaslaikā saskaņā ar 14. panta 2. punktu, var paturēt spēkā līdz kredītriska mijmaiņas darījuma līguma termiņa beigām.
47. pants
EVTI personāls un resursi
EVTI līdz 2012. gada 31. decembrim izvērtē tās personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.
48. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. novembra.
Tomēr 2. panta 2. punktu, 3. panta 7. punktu, 4. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu, 9. panta 5. punktu, 11. panta 3. un 4. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 4. un 5. punktu, 16. panta 3. un 4. punktu, 17. panta 2. punktu, 23. panta 5., 7. un 8. punktu un 30., 42., 43. un 44. pantu piemēro no 2012. gada 25. marta.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2012. gada 14. martā