РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република
(2012/343/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. ОТКРИВАНЕ
(1)
На 19 април 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието относно откриване на процедура“), Комисията уведоми за откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини, с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Процедурата беше открита, след като на 7 март 2011 г. беше подадена жалба от дружеството Solae Europe S.A. (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява значителен дял - в този случай повече от 25 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от концентрирани соеви протеини (3). Жалбата съдържаше доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ПО ПРОЦЕДУРАТА
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата и да поискат изслушване в срока, посочен в известието относно откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и доказаха, че са налице специални основания за това, бе дадена такава възможност.
(5)
Всички представени от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети предвид, когато това бе уместно.
(6)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители от Съюза, в известието относно откриване на процедура беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от Регламент (ЕО) № 1225/2009. За да може Комисията да прецени необходима ли е извадка и ако да, да я изготви, всички производители износители и несвързани вносители от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е посочено в известието относно откриване на процедура, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Бяха проведени консултации и с органите в КНР относно извадката от производители износители.
2.1. ИЗВАДКА ОТ ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ
(7)
В определения срок двадесет производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на извадката и предложиха съдействие. Обемите на продажбите в ЕС, отчетени от тези (групи от) производители износители, представляваха около 90 % от разглеждания внос през разследваният период. Затова равнището на съдействие беше оценено като високо.
(8)
Предвид големия брой (групи от) производители износители, изразили готовност да съдействат, бе решено, че е необходима извадка по отношение на производителите износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на възможно най-голям представителен обем износ, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. Така подбраната извадка първоначално се състоеше от две групи свързани дружества, представляващи, inter alia, пет отделни производители и съставляващи между 40 % и 50 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР в ЕС през разследвания период. След получена информация, че тези две групи вероятно ще трябва да се разглеждат като един субект за целите на налагане на антидъмпингово мито (вж. съображение 41), обхватът на извадката беше разширен, включвайки трета група от производители износители и достигайки по този начин от 45 % до 60 % от вноса от Китай. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и с китайските власти относно първоначалния подбор, както и по отношение на последвалото разширяване обхвата на извадката. Двама свързани производители износители възразиха срещу разширяването на обхвата на извадката, тъй като според тях, ако той бъде разширен, е по-целесъобразно при включването им извадката те да бъдат разглеждани като трета група от производители износители. Следва да се подчертае, че в съответствие с разпоредбите на член 17, параграф 1 от основния регламент предложената нова извадка се състоеше от трите групи производители износители с най-голям обем на продажбите на разглеждания продукт в ЕС по време на РП. Освен това обемите на продажбите на разглеждания продукт в ЕС през РП от двамата свързани производители, които заявиха, че е трябвало да бъдат включени като трета група, бяха много малки и представляваха по-малко от 10 % от обемите на подбраната трета група. Поради това беше потвърдено, че за целите на представителността на разширената извадка са най-подходящи предложените три групи. Не бяха повдигнати други възражения.
2.2. ИЗВАДКА ОТ ВНОСИТЕЛИТЕ
(10)
След разглеждане на предоставената информация и предвид големия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че е необходима извадка по отношение на несвързаните вносители.
(11)
Седем несвързани вносители, представляващи 20 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза, се съгласиха да бъдат включени в извадката. За извадката бяха подбрани трима вносители, представляващи около 17 % от общия обем на вноса от КНР и почти 90 % от вноса от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент на заинтересованите страни беше дадена възможност да отправят коментари за подбора на извадката. Не бяха повдигнати възражения. Един от включените в извадката вносители прекрати своето съдействие и не предостави отговори на въпросника.
2.3. ОТГОВОРИ НА ВЪПРОСНИКА И ПРОВЕРКИ
(12)
За да могат включените в извадката групи производителите износители в КНР да подадат, ако желаят, искане за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията им изпрати формуляри на заявление за ТДПИ/ИТ. В тази връзка двете включени в извадката групи дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а третата група от дружества, включени в извадката, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Формуляри за ТДПИ/ИТ бяха изпратени и на невключени в извадката (групи от) производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(14)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители, както и на невключени в извадката производители износители, които бяха заявили намерение да поискат индивидуално разследване, на жалбоподателя и на другия известен производител от Съюза, както и на включените в извадката вносители и на всички известни ползватели.
(15)
След като поиска информация от производители от възможните държави аналог - Бразилия, Израел и Съединените американски щати (САЩ), Комисията изпрати въпросници и до предложилите съдействие производители в Бразилия и Израел с цел установяване на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ (вж. съображения 60-64 по-долу).
(16)
Пълни отговори на въпросника бяха получени от три включени в извадката групи от производители износители от КНР, един бразилски и един израелски производител, един производител от Съюза (с едно производствено съоръжение в Белгия и едно в Дания), двама (от трима) включени в извадката вносители и четирима ползватели от ЕС. Един бразилски производител подаде непълен въпросник.
(17)
Освен това бяха получени искания за индивидуално разследване („ИР“) съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, подадени от един невключен в извадката производител износител („заявител А“) и една група невключени в извадката свързани производители износители (заедно „заявител Б“) (4). След анализ на информацията, предоставена от включените в извадката страни, както и на исканията, включително надлежно попълнените въпросници, беше счетено, че броят на разследваните (групи от) производители износители в извадката е толкова голям, че провеждането на допълнителни индивидуални разследвания (ИР) би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок. Поради това заявителите бяха уведомени, че искането им за индивидуално разследване се отхвърля.
(18)
Заявител Б оспорва решението да не бъде уважено искането му за ИР. Той заяви, че този отказ противоречи на член 17, параграф 3 от основния регламент и тълкуването на член 6.10 от Антидъмпинговото споразумение („АДС“), направено неотдавна от Органа за уреждане на спорове на СТО по случая със скрепителните елементи (5). На второ място, този отказ би бил в противоречие с основния принцип на пропорционалност.
(19)
Що се отнася до първия аргумент, с член 17, параграф 3 от основния регламент, както и с член 6.10 от АДС изрично се допуска разследващият орган да не разглежда искания за ИР, ако броят на износителите и/или производителите е толкова голям, че такова определяне е неосъществимо. В изготвения от органа за уреждане на спорове на СТО доклад по случая със скрепителните елементи се пояснява, че навременно подадените искания за ИР „като правило“ следва да се допускат, освен ако не водят до необосновани затруднения (6). В този случай проверката на отговорите на въпросника и отговорите на формулярите за искане за ТДПИ на кандидатите за ИР щеше да доведе до разследвания на място в едно дружество (заявител А) и в две други дружества (тези, които са част от заявител Б). При тези разследвания на място е необходимо да се провери спазването на разпоредбите на член 2, параграф 7, буква в), както и структурата, разходите (включително производствените разходи и покупките), продажбите и рентабилността, докладвани от всички дружества. Предвид големия брой субекти, които вече са разследвани в рамките на извадката, добавянето на допълнителен заявител действително би затруднило неоправдано разследването и сериозно би изложило на риск приключването му в надлежен срок. Поради това решението да не бъдат приети тези искания за индивидуално разследване е законово обосновано и не е в нарушение на принципа на пропорционалност.
(20)
След като беше уведомен, че провеждането на ИР би затруднило неоправдано разследването, заявител Б предложи да оттегли искането си за ТДПИ, ако се постигне съгласие то да бъде разгледано с оглед предоставяне на ИТ. Тъй като заяви, че е извършил само една малка експортна сделка по време на РП и вече не желае ТДПИ, заявителят приведе доводи, че не е необходимо Комисията да извършва проверка на място в КНР за определяне на дъмпинга и че при проверката на отговорите на въпросника на жалбоподателя от ЕС би било достатъчно да се провери споменатата единствена експортна сделка. Въз основа на това износителят заяви, че провеждането на индивидуално разследване няма да създаде неоправдани затруднения.
(21)
Ако обаче беше удовлетворено искането за индивидуално разследване, щеше да е необходима проверка на място на заявител Б, тъй като без да бъдат проверени на място в КНР двамата производители от групата, нямаше как да бъде изключено наличието на други продажби в ЕС през РП. Такава проверка щеше да създаде неоправдани затруднения предвид размера на извадката, включваща три големи групи от дружества. Поради това искането беше отхвърлено.
(22)
Решението да не бъдат приети исканията за индивидуално третиране остана в сила. С оглед на посочените по-горе основания беше окончателно решено, че исканията за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени, тъй като това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежен срок.
(23)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за установяване на дъмпинга, произтичащата от него вреда или за опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители износители от КНР:
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Dezhou
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Shenxian, Qingdao, Yucheng
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. и свързаните с него дружества, Liaocheng, Qingdao
б)
Производител от Съюза
-
Solae Europe, с производствени съоръжения във:
-
Белгия, Ieper (Solae Belgium) и
-
Дания, Aarhus (Solae Denmark)
в)
Производители в държавата аналог:
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo
3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. КОНСТАТАЦИИ ПО ВРЕМЕ НА МЕЖДИННИЯ ЕТАП
(25)
По време на междинния етап бе счетено за нецелесъобразно налагането на временни мерки, по-специално с оглед на необходимостта от допълнителен анализ на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на някои продукти от концентрирани соеви протеини от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
5. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(26)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението да не бъдат налагани временни мерки („междинното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно констатациите на междинния етап. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това.
(27)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за своите окончателни констатации. В допълнение към проверките, посочени в съображение 23 по-горе, беше извършена допълнителна проверка в помещенията на Kerry (в Бристол, Обединеното кралство), един от вносителите и ползватели на соеви протеини, които съдействаха при разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(28)
Разглежданият продукт беше определен в известието относно откриване на процедура като продукти от концентрирани соеви протеини, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96, считано от 1 януари 2012 г.) и ex 3504 00 90.
(29)
В горепосочения продуктов обхват могат да бъдат разграничени две основни групи продукти: i) концентрирани соеви протеини („КСП“ или „концентрати“, включително обикновени/базови концентрати и допълнително преработени концентрати), със съдържание на протеин повече от 65 %, но по-малко от 90 %; и ii) изолирани соеви протеини („ИСП“ или „изолати“), със съдържание на протеин от 90 % или повече.
(30)
Също така беше установено, че докато обикновеният концентрат е доста прост продукт с ниска добавена стойност, изолатите и допълнително преработените концентрати се нуждаят от значително повече преработка и следователно са продукти с по-висока добавена стойност.
(31)
В продуктовия обхват, както е описан по-горе, се включват също обикновени (без допълнителна преработка) концентрати за фуражни продукти. Те са произвеждани в ЕС през разглеждания период от един завод на жалбоподателя, разположен във Франция, и от друго дружество, ADM, намиращо се в Нидерландия.
(32)
След временното разгласяване жалбоподателят поиска промяна на продуктовия обхват чрез премахване на концентратите, използвани за фуражни продукти. Жалбоподателят възрази срещу подхода, предложен във временния документ, твърдейки, че невключването на данни от френския завод, който е бил затворен през 2009 г. (т.е. по средата на разглеждания период), е довело до несъответствия с останалите данни (тъй като данните за ADM са били включени). Вследствие на това продажбите и пазарният дял на производителите от ЕС на продукта, обект на разследване, са били изкуствено завишени.
(33)
Жалбоподателят заяви, че предвид относително стабилното търсене известна част от доставките, извършвани от френският завод на Solae до затварянето му през 2009 г., са били поети от неговия конкурент в ЕС, дружеството ADM. Вследствие на това, неотчитането на данните от френския завод е довело до заблуждаващо сравнение на данните за 2008 г., когато ADM е имало по-малък дял на пазара на концентрати за фуражни продукти, както и с данните за РП, когато AMD е имало много по-голям дял на този пазар.
(34)
По-специално, жалбоподателят предостави информация за техническите и химичните различия между концентратите за фуражни продукти и другите концентрати и изолати. Също така, за тези подгрупи продукти се използват различни канали за дистрибуция. Освен това концентратите за фуражни продукти попадат под код по КН, различен този за други концентрати (за храни) и изолати.
(35)
След изложеното от жалбоподателя един износител изрази несъгласие с искането да се ограничи продуктовият обхват. Този износител обаче не беше разбрал правилно искането, смятайки, че с него се цели да бъдат изключени всички концентрирани соеви протеини, докато в действителност искането се отнася само до обикновените КСП, предназначени за фуражни продукти. Освен това износителят не предостави конкретна обосновка защо счита искането за неоснователно.
(36)
Следва да се отбележи също така, че въз основа на информацията, събрана в хода на разследването, вносът на концентрирани соеви протеини, предназначени за фуражни продукти, представлява по-малко от 1 % от общия внос от КНР в Съюза на продукта, обект на разследването (както беше определен първоначално).
(37)
Предвид горепосоченото, и по-специално несъмнените технически, химични и пазарни различия, се приема за целесъобразно да бъде ограничен продуктовият обхват, като се изключат концентрираните соеви протеини от видовете, използвани за фуражни продукти. Следователно, разглежданият продукт са продукти от концентрирани соеви протеини, с изключение на продукти от видовете, използвани за фуражни продукти, с тегловно съдържание на протеини (N × 6,25) равно или по-голямо от 65 %, изчислено в сухо вещество и чрез изключване на добавените витамини, минерали, аминокиселини и добавки в храните, с произход от КНР (наричан по-долу „разглежданият продукт“) и класиран понастоящем в кодове по КН ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 и ex 3504 00 90.
(38)
Разглежданият продукт се използва главно в хранително-вкусовата промишленост, в месни продукти и заместители на месо. Други хранителни приложения в включват салатни сосове, супи, напитки на прах, енергийни шоколадови блокчета, сметани на немлечна основа, замразени десерти, топинги от бита сметана, храни за кърмачета, хляб, зърнени закуски, макаронени изделия и др. Поради функционалните си характеристики разглежданият продукт има и някои специфични приложения, например при лепила, асфалт, смоли, почистващи препарати, козметични продукти, мастила, кожа, бои, хартия, покрития за хартия, пестициди/фунгициди, пластмаси, полиестери и текстилни влакна.
(39)
Въпреки някои различия в крайните приложения, разновидностите на разглеждания продукт, концентратите и изолатите имат едни и същи основни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един продукт.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(40)
Беше счетено, че разглежданият продукт и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Бразилия, която служи за държава аналог, както и някои продукти от концентрирани соеви протеини, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. ВРЪЗКА МЕЖДУ SINOGLORY GROUP И GUSHEN GROUP
(41)
Включените в извадката производители износители бяха Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Crown group“), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Gushen group“) и Sinoglory Health Food Co. Ltd. и свързаните с него дружества (наричано по-долу „Sinoglory group“). На ранен етап от разследването бе прието, че Gushen group и Sinoglory group може би следва да се разглеждат като свързани износители. След обясненията, предоставени от съответните износители, обаче в крайна сметка беше решено Gushen group и Sinoglory group да се разглеждат като отделни субекти за целите на настоящото разследване.
2. ТРЕТИРАНЕ КАТО ДРУЖЕСТВО, РАБОТЕЩО В УСЛОВИЯТА НА ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТДПИ)
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(43)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
1.
решенията на дружествата във връзка с цените и разходите с вземат в отговор на пазарните условия, без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
осигурени са правна сигурност и стабилност посредством закони за несъстоятелността и собствеността; и
5.
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(44)
Crown group и Sinoglory group поискаха ТДПИ.
(45)
И за двете групи Комисията потърси цялата информация, която прецени за необходима, и провери, в помещенията на въпросните дружества, информацията, представена във формулярите за предоставяне на ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима.
(46)
При разследването се установи, че двете групи не отговарят на предвидените в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент критерии за предоставяне на ТДПИ.
(47)
По-конкретно, дружествата от двете групи не отговаряха на критерии 1, 2, и 3.
(48)
При една от групите един производител не отговаряше на критерий 1 поради наличието на задължение да продава цялата си продукция на международния пазар. Въпреки твърденията му, че тази разпоредба няма задължителен характер, в действителност дружеството никога не е реализирало продажби на вътрешния пазар (с изключение на малка продажба през 2007 г.). По отношение на критерий 2 бяха констатирани редица счетоводни проблеми и при двамата производители от групата. Освен това едно от дружествата в групата не подаде формуляр с искане за ТДПИ. Друго дружество от групата пък отдаваше под наем част от земята си, но не бяха отчетени постъпления от наем по негови сметки, тъй липсваха фактури или други доказателства за извършени плащания. При преместването на дружеството в нов производствен обект част от оборудването му останало неизползвано, но не бе извършен тест за обезценка. И накрая, когато едно от дружествата от групата е закупило нов терен, е получило държавна помощ за обезщетяване на населението, което е било принудено да се премести. Тези средства обаче не са използвани за тази цел, а за намаляване на разходите за правото на земеползване. Що се отнася до критерий 3, двамата производители от групата са си разменяли суровини от общ доставчик без каквото и да било документи или записи, въз основа на много неформални договорености и без каквито и да е корекции, за да се отразят разликите в цените или таксите: това представлява разновидност на бартерна търговия. Освен това един производител е имал възможност в продължение на няколко години безплатно да използва земята на своя мажоритарен акционер. Според дружеството това е било възможно, тъй като съответните права на земеползване са били придобити на много ниска цена от дружество майка в контекста на неговата приватизация.
(49)
След разгласяването на подробните констатации във връзка с ТДПИ и временното разгласяване, групата повтори предишните си твърдения, че един от двамата производители не следва да се счита за юридически свързан с останалата част от групата. По отношение на това твърдение обаче беше установено, че двамата производители са следвали съгласувана търговска и промишлена стратегия заедно с останалата част от групата, включително бартерните търговски практики, посочени в съображение 48 по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(50)
Групата заяви също така, че ограничението за извършване на продажби, приложимо за един от нейните производители, е споменато единствено в неговия учредителен акт, а не в лиценза му за стопанска дейност или в сертификата му за одобрение. Поради тази причина според дружеството това ограничение няма задължителен характер. Освен това се твърдеше, че дружеството, което не беше подало заявление за ТДПИ, не е производствено или търговско предприятие, а по-скоро агент по плащанията и че групата е приложила максимални усилия да предостави цялата налична информация.
(51)
Както обаче е посочено по-горе, въпросният производител несъмнено е спазвал ограничението по отношение на продажбите. Освен това учредителният акт представлява част от документите, подадени за одобрение от органите при учредяване на дружеството, и поради това е ясно, че тяхното съдържание представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. И накрая, по отношение на дружеството, което не подаде формуляр с искане за ТДПИ, всъщност беше установено, че то участва в някои аспекти от експортните продажби на въпросния продукт и затова това е трябвало да подаде искане за ТПИ. Поради това и двете твърдения бяха отхвърлени.
(52)
При другата група продажбите на един от производителите износители също бяха подложени на ограничения, като 70 % от продукцията трябваше да се продава за износ и поради той не отговаряше на критерий 1. Във връзка с критерий 2 бяха констатирани редица проблеми по отношение на амортизационните отчисления и промените в счетоводните политики. Що се отнася до критерий 3, стойността на два парцела в отчетите на едно от дружествата се различава значително и беше счетено, че за да придобие парцел на цена значително под пазарната стойност, дружеството е получило скрита субсидия. Освен това друго дружество в групата е наемало безплатно парцел за една година и е придобило права на земеползване на цена, по-ниска от пазарната. И накрая, редица вътрешногрупови гаранции не фигурираха в бележките към отчетите, в нарушение на МСС 24.
(53)
След разгласяването на подробните констатациите във връзка с ТДПИ и след временното разгласяване, групата заяви, че продажбите на двамата производители не са били подложени на никакви ограничения по отношение на продажбите. Според дружествата фактът, че съответните им експортни обеми са в съответствие с ограниченията, залегнали в учредителните им актове, се дължи единствено на равновесието между търсенето и предлагането на пазара на соеви протеини. Те подчертаха, че тези ограничителни разпоредби са били заличени скоро след РП. Освен това по отношение на критерий 2 групата заяви, че с изключение на незначителни счетоводни грешки, е спазила напълно общоприетите счетоводни принципи в Китай, чието прилагане трябва да става с приоритет пред МСС. По отношение на правата на земеползване групата заяви, че различната стойност на двата парцела се дължи на направени разходи за изравняване на единия от двата парцела. И накрая, беше подчертано, че безплатното наемане на друг парцел се дължи на забавяния от административен характер, преди правото на земеползване да бъде действително придобито и че, независимо от това, стойността на освобождаването е незначителна в сравнение с приходите от оперативна дейност на дружеството.
(54)
По отношение на критерий 1 учредителният акт представлява част от документите, които се подават за одобрение от органите при учредяването на дружеството. Счита се, че фактът, че дружеството спазва ограниченията по отношение на продажбите е в резултат на съответно изискване и е ясно, че съдържанието на тези документи представлява основанието, на което се извършва реалната дейност на дружеството. Освен това трябва да се подчертае, че премахването на ограниченията от учредителния акт е направено след РП и поради това не е от значение за целите на разследването. Във връзка с критерий 2 беше ясно, че точността и надеждността на счетоводните документи не могат да бъдат потвърдени. Освен това счетоводните документи на дружеството трябваше да са одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти, което не се потвърди при проверката. По отношение на критерий 3, по време на проверката на място не бяха представени доказателства, че са направени разходи за изравняване на споменатия парцел. И накрая, независимо от предоставените обяснения, остава фактът, че едно от дружествата е ползвало безплатно своя парцел за определен период от време и следователно се е възползвало от субсидия. Затова естеството на коментарите не доведе до промяна на констатациите относно ТДПИ. Направените констатации се потвърждават.
3. ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ)
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на дружества или съвместни предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажба са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че въпреки тяхното участие, дружеството е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарен курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(56)
Gushen group единствена поиска ИТ. Това искане бе проучено и не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на Gushen Group може да бъде предоставено ИТ.
(57)
Беше направена оценка и за Crown group и Sinoglory group, тъй като на тях не им беше предоставено ТДПИ. И в двата случая не бяха открити данни, сочещи че дружеството не отговаря на посочените по-горе критерии. Поради това беше заключено, че на двете групи от дружества може да бъде предоставено ИТ.
(58)
След окончателното разгласяване жалбоподателят изрази своето несъгласие с предоставянето на ИТ на включените в извадката групи от износители. Тъй като обаче не бяха наложени мерки, не беше необходимо по-нататъшното разглеждане на въпроса.
4. НОРМАЛНА СТОЙНОСТ
(59)
Както беше обяснено в съображение 46, поисканият от две от дружествата от извадката статут на дружество, работещо в условията на пазарна икономика, не беше предоставен. Третата група от извадката не подаде заявление за ТДПИ. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, нормалната стойност за всички групи беше определена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог.
а) Държава аналог
(60)
В известието относно откриване на процедурата Комисията заяви намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментарите си в тази връзка.
(61)
Бяха получени редица коментари и алтернативни предложения, сред които Бразилия и Израел. Основният аргумент, изтъкнат срещу използването на САЩ като държава аналог, беше, че в САЩ разглежданият продукт се произвежда от генетично модифицирани семена от соя, а в КНР това не е така. В резултат на използването на генетично модифицирани („ГМ“) семена от соя е възможно продуктът да бъде използван от различни ползватели и/или преработващи индустрии. Един производител износител спомена също така, че дъщерното дружество на жалбоподателя в САЩ има господстващо положение на пазара на САЩ, което води до завишени продажни цени на вътрешния пазар.
(62)
С оглед на получените коментари Комисията потърси съдействие от всички известни производители на разглеждания продукт в Бразилия, Израел и САЩ, като им зададе редица ключови въпроси относно тяхното производство, продажби и местните им пазари и ги попита дали биха искали да предоставят по-подробна информация за разходите и цените си, ако тяхната държава бъде избрана като аналог. Само един американски производител и двама бразилски производители отговориха, като предоставиха поисканата информация и предложиха по-нататъшно съдействие. На по-късен етап един израелски производител също изпрати попълнен въпросник. Комисията също така положи усилия да получи по други начини информация относно гореспоменатите и други потенциални пазари.
(63)
Така събраната информация беше внимателно анализирана. Беше потвърдено, че в САЩ продуктът се произвежда предимно от генетично модифицирани семена от соя, за разлика от КНР, Бразилия или Израел. Не може обаче да бъде направено заключение за въздействието на тази разлика в основните суровини върху характеристиките на продукта, неговата употреба, разходите за производството му или цената му. Освен това, въпреки че на бразилския пазар беше в сила вносно мито в размер на 14 %, в Бразилия беше налице внос на разглеждания продукт в значителни обеми, който се конкурираше с местното производство на продукта. Всъщност двамата бразилски производители, предложили да съдействат, съставляваха приблизително ¾ от потреблението на продукта в Бразилия, докато американският пазар е безспорно доминиран от двама много големи местни производители, само един от които предложи да съдейства. Поради това, макар че общият размер на пазара на САЩ е по-голям, в Бразилия беше налице по-силна конкуренция, с двама големи национални производители и значителен внос. Освен това като цяло обемът на продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски производители е сходен на обема на продажбите за ЕС, реализирани от включените в извадката китайски производители, а продуктовите гами също са съпоставими. И накрая, бе установено, че вътрешния пазар в Бразилия е значително по-голям от пазара в Израел.
(64)
Въз основа на гореизложеното Бразилия беше избрана за държава аналог. Този избор се потвърждава.
б) Определяне на нормалната стойност
(65)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители беше определена на основата на проверената информация, получена от производителите в държавата аналог. Когато разновидностите на продукта на вътрешния пазар на държавата аналог, не бяха произведени в резултат на осъществяване на обичайна търговска дейност или нямаше сходни разновидности на продукта, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(66)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
5. ЕКСПОРТНА ЦЕНА
(67)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества в КНР. Затова във всички случаи експортната цена беше определена съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на фактически платените или платими експортни цени.
(68)
След временното разгласяване изчисленията бяха прецизирани, за да се вземат под внимание коментарите, направени от страните.
6. СРАВНЕНИЕ
(69)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени и съответните корекции по отношение на отстъпки, транспорт, застраховки, разходи за товарене и допълнителни разходи, опаковка, разходи по кредити и косвени данъци за всички случаи, в които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
7. ДЪМПИНГОВИ МАРЖОВЕ
(70)
Окончателните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(71)
За всяка от трите включени в извадката съдействащи групи от производители износители дъмпинговият марж беше определен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност в държавата аналог със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(72)
За съдействащите дружества, които не са включени в извадката, дъмпинговият марж беше изчислен като средна стойност за включените в извадката три групи от дружества.
(73)
Предвид високото равнище на съдействие при разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 90 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, определен за включените в извадката групи от дружества.
(74)
На тази основа окончателните дъмпингови маржове бяха установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Crown Group
59,4 %
Gushen Group
55,8 %
Sinoglory Group
67,0 %
Съдействащи дружества, които не са включени в извадката
61,3 %
Други дружества
67,0 %
Г. ВРЕДА
1. ВСТЪПИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(75)
След преразглеждане на продуктовия обхват (изключване на концентратите, предназначени за фуражни продукти), едно дружество - ADM от Нидерландия, чието производство е ограничено до концентрати за фуражни продукти - вече не беше разглеждано като част от промишления отрасъл на Съюза. Вследствие на това беше счетено, че само жалбоподателят (Solae) е произвеждал сходния продукт в Съюза по време на разследвания период. Solae понастоящем разполага с два производствени обекта в ЕС - един в Белгия, произвеждащ изолати на соеви протеини, и друг в Дания, произвеждащ концентрирани соеви протеини (базови КСП и допълнително преработени високостойностни концентрати, при които базовите КСП служат за междинен продукт). Друг производствен обект на Solae в Boudreaux, Франция, който произвеждаше и предлагаше на пазара обикновени концентрати за фуражни продукти, беше затворен в началото на 2009 г.
(76)
Що се отнася до производството в ЕС, разследването разкри, че производственият процес на Solae се основава изключително на договор за преработка на ишлеме с швейцарското дружество майка, Solae Europe. Съгласно настоящото споразумение Solae Belgium и Solae Denmark преработват суровини, доставени от Solae Europe, срещу такса за услуга. В хода на процеса Solae Europe остава единственият собственик на суровините, междинните продукти и готовите стоки.
(77)
Тъй като собственик на суровините и готовите стоки продължава да бъде възложителят, по правната си същност договорите за преработка на ишлеме се различават от останалите възможни производствени споразумения. В този случай обаче стойността, добавена от тези дружества в ЕС, възлиза на повече от 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява също така технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(78)
Следва също да се отбележи, че действията по преработка на ишлеме, извършени в ЕС, представляват „последната съществена трансформация“ и съответно предоставят на продуктите произход от ЕС.
(79)
С оглед на изложеното по-горе беше направено заключението, че е възможно икономическата дейност, като извършваната в ЕС Solae Belgium и Solae Denmark, да бъде потенциално застрашена от дъмпингови практики и е налице основание тя да бъде защитена, независимо от юридическото естество на дейността (договор за преработка на ишлеме или производствено споразумение). В контекста на гореизложеното беше заключено Solae Belgium и Solae Denmark да се разглеждат като производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(80)
След временното разгласяване един износител зави, че дружествата, работещи на ишлеме, не могат да бъдат квалифицирани като производители от Съюза и не могат да участват в антидъмпинговите разследвания. Износителят заяви, че тъй като суровините и готовите стоки са собственост на Solae Europe, регистрирано в Швейцария (т.е. извън ЕС), Solae Belgium и Solae Denmark не могат да бъдат разглеждани като производители от Съюза и няма основание те да бъдат защитавани от дъмпингови практики.
(81)
Износителят изтъкна, че в предишни случаи, например случая с вноса на някои пластмасови чували и торбички с произход от КНР (7), по решение на институциите две китайски дружества са изключени от извадката на производители износители, тъй като не са произвеждали голямо количество от декларираните изнасяни продукти, а всъщност са ги преработвали за други производители износители.
(82)
Следва да се отбележи, че случаят, на който се позовава износителят, не е сходен с настоящия случай. Първо, китайските дружества в случая с пластмасовите чували и торбички, посочен по-горе, са имали собствено производство (не на ишлеме), но продажбите на собствените им продукти са твърде малки, за да бъдат дружествата включени в извадката, докато в настоящата ситуация Solae Belgium и Solae Denmark работят изключително по договор за преработка на ишлеме.
(83)
Освен това, макар че Solae Belgium и Solae Denmark са изцяло притежавани от Solae Europe, при разследването на китайските дружества, изключени от извадката, не се установи никакво собственическо правоотношение с други производители износители, за които са преработвали продукти.
(84)
В предоставената информация износителят се позовава също така на друго предишно разследване, а именно случая с вноса на глицин с произход от КНР (8), в рамките на което Комисията разглежда някои китайски дружества като търговци, а не като производители, тъй като е установено, че дейността, която извършват, не може да бъде квалифицирано като производство.
(85)
В тази връзка следва да се отбележи, че случаят с вноса на глицин не е в подкрепа и на аргумента на износителя, тъй като китайските дружества износители просто са извършвали някои действия по преработката, които не променят химичния състав или физичните характеристики на разглеждания продукт. Това е напълно различна ситуация от настоящата, при която чрез извършваните от предприятията в ЕС операции семената или люспите от соя се преработват в соеви протеини и са налице не само промени в химичния състав и физичните характеристики на материала, но също така се добавя значителна стойност към крайния продукт.
(86)
Износителят също така заяви, че вземането на решения за цялото производство по преработка на ишлеме в Съюза е съсредоточено в рамките на предприятие, разположено извън ЕС, и че „съдбата“ на дружествата подизпълнители изцяло зависи от швейцарските дружества майки. Износителят добави, че в друг случай, свързан с вноса на винилацетат с произход от САЩ (9), Комисията е изключила един производител на ЕС от определението за промишленост на Съюза, поради връзката му с дружество в целевата държава.
(87)
Друга от страните също предложи, при определянето на промишленост на Съюза въпросите, отнасящи се до преработката на ишлеме и квалифицирането му като производство, седалището на дружеството, центъра на икономически интерес и ангажиментите към пазара на ЕС, да бъдат анализирани по начин, подобен на анализа на свързани дружества.
(88)
Solae като група действително има структурни връзки с швейцарското дружество майка и допълнителни корпоративни връзки с дружества от САЩ. Не е новост при антидъмпинговите процедури дружествата със силно присъствие на ЕС да имат такива структурни, капиталови или корпоративните връзки извън ЕС. Подобни структурни и корпоративни връзки извън ЕС обаче не поставят под съмнение заключението, че жалбоподателите могат да бъдат квалифицирани като производители от ЕС.
(89)
Следва да се отбележи, че такива доводи щяха от значение за целите на член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и определянето на промишлеността на Съюза, само в случай че Solae Europe беше дружество в целева страна, т.е. КНР в настоящия случай. Случаят несъмнено не е такъв и поради това доводите на износителя не са относими.
(90)
Освен това, отново беше посочено, че собствеността на използвания материал и/или на крайния продукт не е решаващ критерий при определянето на производител от Съюза. Макар че преработката на ишлеме се различава от други видове производствени споразумения, дружествата, произвеждащи на ишлеме, могат да се считат за производители от Съюза.
(91)
Този подход е в съответствие с предишната практика на институциите, например преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките по отношение на вноса на фурфурилов алкохол с произход от КНР (10).
(92)
Отново се изтъква, че в настоящия случай добавената от дружествата в ЕС стойност възлиза на над 50 % от производствените разходи. Делът на добавената стойност отразява технологичните и капиталовите инвестиции, реализирани в Съюза. Нетната стойност на тези инвестиции в ЕС е значителна и промишлеността осигурява голям брой работни места в Съюза.
(93)
В заключение Solae Belgium и Solae Denmark се считат за производители от Съюза, които съставляват част от промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишленост на Съюза“.
(94)
Общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент бе установено въз основа на отговорите на въпросника на жалбоподателя.
(95)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, данните по-долу са представени в индексиран вид, за да се спази изискването за поверителност съгласно член 19 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(96)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на продукцията на промишлеността на Съюза, произведена на ишлеме и предназначена за пазара на Съюза, данни от Евростат за обемите на вноса на пазара на ЕС и приблизителна оценка, предоставена от жалбоподателя.
(97)
Кодовете по КН, обхващащи определени продукти от концентрирани соеви протеини, включват по-широка гама продукти, а не само продукта, обект на разследването. Въз основа на мащабни изследвания и познания за пазара жалбоподателят направи приблизителна оценка на стойността и обема на вноса в Съюза на продукта, обект на разследването. По време на разследването тази приблизителна оценка беше проучена и счетена за надеждна. Службите на Комисията не получиха коментари с алтернативно предложение, поставящо под въпрос използването на тези приблизителна оценка за целите на настоящото разследване.
(98)
Една от страните заяви, че методологията за изчисляване на вноса не е била обяснена в достатъчна степен. Тази критика обаче не беше допълнително обоснована. Страната разкритикува подхода на Комисията, без обаче да предложи по-подходяща или надеждна алтернатива. Критиките бяха свързани основно с факта, че страната е нямала възможност да направи коментар. Припомня се, че неповерителният текст на жалбата, в която се излага методологията за изключването, беше на разположение в неповерителния текст на документацията от момента на откриването на процедурата.
(99)
Припомня се също, че службите на Комисията провериха предоставените в жалбата данни и не установиха обстоятелства, поставящи под съмнение надеждността на метода. Освен това, предвид факта, че страните не предложиха алтернативен метод на изключване, коментарите им бяха счетени за необосновани.
(100)
През разглеждания период търсенето на пазара на Съюза е спаднало с 8 %. По-конкретно, потреблението на Съюза се е запазило стабилно между 2007 г. и 2008 г., намаляло е с 8 % през 2009 г. и останало стабилно през разследвания период.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
92
92
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
3. ВНОС ОТ СЪОТВЕТНАТА ДЪРЖАВА
а) Обем
(101)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е повишил с 15 % през разглеждания период, достигайки 20 117 тона през разследвания период. По-конкретно, вносът от КНР е останал на стабилни нива между 2007 и 2008 г., като след това през 2009 г. се е повишил с 26 процентни пункта, достигайки най-високата си точка. Следва да се отбележи, че вносът от КНР е спаднал с около 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от съответната държава (в тонове)
17 495
17 557
22 017
20 117
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
126
115
Пазарен дял на дъмпинговия внос от съответната държава - индексиран
100
100
136
125
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(102)
Индексът, отразяващ развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР, се е увеличил с 25 % през разглеждания период. Той се е запазил стабилен между 2007 г. и 2008 г., но се е увеличил с 36 % през 2009 г. През РП индексът е спаднал с 11 процентни пункта.
в) Цени
i) Динамика на цените
(103)
Средната цена на вноса се е увеличила с общо с 37 % през разглеждания период. По-конкретно, първоначално тя е нараснала с 48 % между 2007 и 2008 г., след което е спаднала с 11 процентни пункта през 2009 г. и е останала на същото ниво през РП. Средната цена на вноса от КНР през РП е била 1 569 EUR на тон.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
CIF цена на вноса от КНР (EUR/тон)
1 149
1 704
1 570
1 569
Индекс (2007 г. = 100)
100
148
137
137
Източник:
приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
ii) Подбиване на цените
(104)
За целите на анализа на подбиването на цените, среднопретеглените продажни цени на производителя от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани по-специално за разходи по кредити, разходи за доставка, опаковка и комисиони, до ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени CIF цени на съдействалите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, коригирани, за да включват всички разходи, свързани с митническото оформяне, т.е. мито и разходите след вноса (цена на разтоварената стока).
(105)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е подбил цените на промишлеността на Съюза с около 12 %.
Дружество
Подбиване на цените
Crown Group
11,1 %
Gushen Group
9,6 %
Sinoglory Group
15,0 %
(106)
Една от страните отбеляза, че нивото на подбиване на цената е било изчислено само за РП и че предишните нива на подбиване на цените не са известни. Страната обаче изказа предположение, че, тъй като между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили значително повече от цените на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че подбиването на цените е намалявало.
(107)
Комисията действително признава, че макар че между 2007 г. и РП цените на вноса от Китай са се увеличили с 37 %, цените на промишлеността на Съюза са нараснали едва с 15 % (вж. съображение 119 по-долу). Поради това в ясно, че по отношение на средните цени разликата между цените в Китай и цените в ЕС е намаляла между 2007 г. и РП.
4. СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(108)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(109)
За целите на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени въз основа на информацията, събрана от надлежно проверения и изцяло попълнен от жалбоподателя въпросник.
а) Производство
(110)
Производството на Съюза е намаляло с 14 % между 2007 г. и РП. По-конкретно то е намаляло с 8 % през 2008 г., след което се е свило с още 15 процентни пункта през 2009 г. При все това е налице явно подобрение между 2009 г. и РП, когато производството се е увеличило с 9 процентни пункта.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производство (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(111)
Производственият капацитет на производителя от Съюза е останал стабилен през разглеждания период.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
77
86
Източник:
отговори на въпросника
(112)
Индексът, отразяващ промените в използването на капацитета, е спаднал с 14 % през разглеждания период. Между 2007 г. и 2008 г. той е намалял с 8 % и с още 15 процентни пункта през 2009 г. След това се е покачил с 9 процентни пункта през РП. Тенденцията при степента на използване на капацитета отразява развитието на производството през разглеждания период, като се има предвид, че производственият капацитет е останал стабилен.
(113)
Следва да се отбележи, че въпреки цялостното намаляване, използването на капацитета е останало относително високо и през РП е било над 80 %.
в) Обем на продажбите
(114)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял през разглеждания период с 8 %. Продажбите са намалели с 9 % между 2007 г. и 2008 г. и с още 5 процентни пункта през 2009 г. Налице е обаче явно подобрение между 2009 г. и РП, когато продажбите са се увеличили с 6 процентни пункта.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажби в ЕС (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
86
92
Източник:
отговори на въпросника
д) Пазарен дял
(115)
Като цяло през разглеждания период промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял. По-конкретно, индексът се е понижил с 9 % между 2007 г. и 2008 г., но още през 2009 г. се е покачил с 1 процентен пункт и с още 7 процентни пункта през РП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
92
99
Източник:
Отговори на въпросника, дадени от промишлеността на Съюза, и приблизителна оценка, направена от жалбоподателя въз основа на данни от Евростат
д) Растеж
(116)
Между 2007 г. и РП, потреблението в Съюза е намаляло с 8 %, и обемът на продажбите също е спаднал с 8 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен.
е) Трудова заетост
(117)
Заетостта е намаляла със 7 % между 2007 г. и РП. През 2007 г. и 2008 г. е нараснала умерено, преди да отбележи рязък спад с 10 процентни пункта през 2009 г. Въпреки това, през РП равнището на заетостта отново е нараснало с 2 процентни пункта.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Трудова заетост (брой лица)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
91
93
Източник:
отговори на въпросника
ж) Производителност
(118)
Производителността, измерена като продукция (в тонове) на работник на година, е намаляла със 7 % през разглеждания период. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта. Все пак следва да се отбележи, че между 2009 г. и РП производителността се е увеличила с 8 процентни пункта, отразявайки факта, че нарастването на производството е било дори с по-високи темпове от увеличаването на заетостта.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производителност (в тонове на заето лице)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
91
85
93
Източник:
отговори на въпросника
з) Фактори, влияещи върху продажните цени
(119)
Средните продажни цени на производителите от Съюза се е увеличили с около 15 % през разглеждания период. Средната цена се е повишила през 2008 г. и 2009 г. (съответно с 8 % и 10 процентни пункта), преди да отбележи лек спад през РП с 3 процентни пункта. Като цяло цените на разглежданият продукт са силно зависими от цените на основните суровини (т.е. семена или люспи от соя) и енергийните източници. Заедно те съставляват значителна част от производствените разходи. Следва да се отбележи, че пазарът на семена от соя е нестабилен и се характеризира със значителни годишни или дори месечни колебания.
(120)
Предвид значителните колебания на продажните цени на различните видове на продукта, обект на разследването, динамиката на средните продажни цени следва да се разглежда внимателно, тъй като всяка промяна на средната цена е силно повлияна от каквато и да е промяна в продуктовия асортимент.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
108
118
115
Източник:
отговори на въпросника
и) Размер на дъмпинговия марж
(121)
Предвид обема, пазарния дял и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се счита за незначително.
й) Стокови наличности
(122)
През 2007 г. и през РП стоковите наличности в края на периода като цяло са се запазили стабилни. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват малка част от годишното производство и поради това приложимостта на този показател при анализа на вредата е ограничена.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
110
99
Източник:
отговори на въпросника
к) Възнаграждения
(123)
Годишните разходи за труд са се увеличили със 7 % между 2007 г. и РП. То са нараснали с 5 % между 2007 г. и 2008 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2009 г., a след това да се повишат с 4 процентни пункта през РП.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Годишни разходи за труд (EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
103
107
Източник:
отговори на въпросника
л) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(124)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, бележи значителни колебания. Макар че през 2007 г. и 2009 г. промишлеността на Съюза е реализирала печалби, през 2008 г. и през РП тя е понесла загуби. Възможно е колебанията на рентабилността да са отражение на нестабилния пазара на семена от соя.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност в ЕС (процент от нетните продажби)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-89
10
-45
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
- 160
-9
- 109
Източник:
отговори на въпросника
(125)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
м) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(126)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е варирал значително през разглеждания период. Стартирайки от положителна стойност през 2007 г., той се е влошил през 2008 г., когато стойността му е станала отрицателна, а подобрението му през 2009 г. е последвано отново от отрицателни стойности през РП. Паричният поток като цяло е следвал тенденциите по отношение на рентабилността.
(127)
Липсват данни промишлеността на Съюза да е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи най-вече на факта, че тя е включена в по-голяма група.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
-93
24
-7
Източник:
отговори на въпросника
н) Инвестиции
(128)
Годишните инвестиции в производството на сходния продукт са се увеличили с 4 % между 2007 г. и 2008 г., a през 2009 г. са нараснали с още 29 процентни пункта. През РП са отбелязали лек спад с 5 процентни пункта. Като цяло инвестициите са нараснали с 28 % през разглеждания период.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетни инвестиции (в EUR)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
133
128
Източник:
отговори на въпросника
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(129)
Анализът на данните показва, че като цяло промишлеността на Съюза е свила производството си, използвания капацитет, продажбите, заетостта и производителност през разглеждания период. Освен това са се увеличили разходите за труд.
(130)
В същото време тази отрицателна равносметка донякъде е смекчена от факта, че при повечето от тези показатели се наблюдава положително развитие между 2009 г. и РП (2010 г.). По-специално, между 2009 г. и 2010 г. (РП) производство и използването на капацитета са нараснали с 9 процентни пункта; продажбите в ЕС и пазарният дял са нараснали съответно с 6 и 7 процентни пункта; заетостта се е увеличила с 2 процентни пункта, а производителността - с 8 процентни пункта.
(131)
Също така пазарният дял на промишлеността на Съюза като цяло е останал стабилен през разглеждания период. Въпреки че се е свил през 2008 г., през 2009 г. той е отбелязал ръст, достигайки през 2010 г. ниво много близо до това от 2007 г.
(132)
Рентабилността, както и възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток (и двете са тясно свързани с рентабилността) свидетелстват за разнородната картина на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Макар че като цяло (между 2007 г. и РП) намаляват, те също така значително варират и свидетелстват за колебанията на пазара.
(133)
Наблюдава се безспорно нарастване на нетните инвестиции между 2007 г. и 2009 г. (с 33 %), като е отбелязан само лек спад (с 5 процентни пункта) през 2010 г. (РП).
(134)
Също така, действителното ниво на загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП, е сравнително умерено.
(135)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла известна вреда. Все пак, предвид относително незначителното ниво на действителните загуби, претърпени от промишлеността на Съюза през РП, и признаците на възстановяване, забелязани към края на разглеждания период, вредата не може да бъде определена като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
(136)
След разгласяването на окончателните констатации, жалбоподателят заяви, че вредата в този случай следва да се счита за съществена, тъй като при други случаи при сходни обстоятелства (т.е. положителни тенденции, наблюдавани към края на разглеждания период) (11) констатациите са били различни. Жалбоподателят също така изтъкна, че анализът на края на разглеждания период и изготвянето на заключения въз основа на признаците на възстановяване през този период е несъвместим с правната уредба в рамките на СТО (12).
(137)
В тази връзка следва да се посочи, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В настоящия конкретен случай при разследването не само бяха установени ясни признаци на възстановяване на промишлеността на Съюза към края на разглеждания период, но също и че мащабът на отрицателните тенденции е бил сравнително ограничен. Например пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал стабилен и сравнително висок, използването на капацитета е отбелязало лек спад, но се е задържало на ниво над 80 %, а инвестициите са се увеличили. За разлика от това, в случая с оксаловата киселина (13) например е било налице свиване с 9 % на пазарния дял промишлеността на Съюза през РП в сравнение с първата година от периода на разследването за вреда (14). В случая с лимонената киселина (15) е налице подобна загуба на пазарен дял и се наблюдава спад на инвестициите (16).
(138)
По отношение на задълженията, поети в рамките на СТО, цитираният доклад на групата се отнася до напълно различна ситуация, при която разследващият орган е анализирал само частични данни от едва 6 месеца от всяка от трите последователни години и констатациите се основават на този непълен анализ. Ситуацията в настоящия случай очевидно е различна, тъй като анализът на вредата обхваща данни за четири цели последователни години и освен това акцентът е върху факта, че в края на този четиригодишен период е налице положителен развой при много от анализираните тенденции в сравнение с годината, предхождаща РП.
(139)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до окончателното заключение, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не се характеризира като съществена по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(140)
Без да се засяга решението по отношение на липсата на съществена вреда и при хипотезата, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, не би могла да бъде разглеждана като съществена, Комисията разгледа потенциалната причинно-следствена връзка.
(141)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали претърпяната от промишлеността на Съюза вреда е била причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Освен това, наред с дъмпинговия внос бяха разгледани и други известни фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че причинената от тези фактори вреда няма да бъде приписана на дъмпинговия внос.
2. ВЛИЯНИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(142)
Вносът на разглеждания продукт се е увеличил с общо 15 % между 2007 г. и РП, a съответният му пазарен дял е нараснал с 25 % въпреки свиващото се търсене на пазара на Съюза. Като цяло това развитие съвпада с нестабилното икономическо състояние на промишлеността на Съюза. Макар че промишлеността на Съюза е успяла да запази своя пазарен дял, китайският внос се е увеличил с над 5 процентни пункта.
(143)
Въз основа на това на пръв поглед изглежда, че съществува причинно-следствена връзка между вноса от КНР и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(144)
По-подробният анализ на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза обаче не показва наличието на ясна взаимовръзка. Например, макар вносът от КНР да бележи слабо нарастване между 2007 г. и 2008 г. (съображение 101), а CIF цената на вноса от Китай да се е повишила с 48 процентни пункта (съображение 103), през 2008 г. промишлеността на Съюза е претърпяла значителни загуби и свиване на пазарния дял. За разлика от това, макар че вносът от Китай се е увеличил с 26 % между 2008 г. и 2009 г., а CIF цената на вноса е спаднала с 11 процентни пункта, промишлеността на Съюза е запазила пазарния си дял и се е възстановила от загубите, понесени през 2008 г. Отново между 2009 г. и РП, макар вносът от КНР на пазара на Съюза да се е запазил, състоянието на промишлеността на Съюза безспорно се е подобрило, както беше обсъдено по-горе в анализа на вредата.
(145)
Тази липса на взаимовръзка между вноса от КНР и тенденциите по отношение на показателите за вреда са сериозни данни за това, че други фактори са допринесли за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, и вероятно са я предизвикали. Този въпрос ще бъде допълнително разгледан по-долу.
3. ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(146)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: i) свиването на търсенето в Съюза вероятно частично е свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. и ii) нестабилността на пазара на семена от соя.
i) Свиване на търсенето в Съюза вероятно частично свързано с финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г.
(147)
Ако се направи сравнение между 2007 г. и 2010 г. (РП), през разглеждания период се наблюдава спад с 8 % в потреблението на Съюза. Много от факторите за вредата до голяма степен бяха свързани с този фактор. Например, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза също е намалял с 8 %, ако се направи сравнение между горепосочените два периода. Други примери са заетостта - 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г., и производителността - също 7 % спад през 2010 г. в сравнение с 2007 г. Това ясно свидетелства, че свиването на търсенето, независимо от неговата основната причина, е един от основните фактори за състоянието на промишлеността на Съюза.
(148)
Въпреки че причината за свиването на търсенето няма пряко отношение към анализа на причинно-следствената връзка, много вероятно е поне частично то да е причинено от финансовата и икономическа криза. В този контекст следва да се отбележи, че търсенето е намаляло по-специално между 2008 г. и 2009 г. Поради това съвпадение във времето, спадът с 8 процентни пункта между 2008 г. и 2009 г. вероятно е свързан с икономическата криза. Затова би могло да се твърди, че вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от икономическата криза и произтичащия спад в търсенето.
(149)
Следва да се отбележи също, че Solae Belgium признава в своя годишен доклад от 2009 г., че спадът в приходите от финансови активи, причинен от финансовата криза, е оказал отрицателно въздействие върху финансовото състояние на дружеството.
(150)
Отново се изтъква също така, че промишлеността на Съюза е подобрила своето икономическо положение между 2009 г. и РП. Това подобрение ясно съвпада с общото икономическо възстановяване.
(151)
Предвид гореизложеното се счита, че свиването на търсенето, което вероятно частично се дължи на икономическата криза, е основната причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(152)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че финансовата и икономическа криза не е причината за вредата, но не предостави никакви убедителни аргументи в това отношение, а само се позова на редица други случаи (17), при които констатациите са били различни.
(153)
В това отношение отново се посочва, че всеки случай трябва да бъде разглеждан с оглед на специфичните му особености. В този конкретен случай остава налице фактът, че въпреки че отсъства ясна взаимовръзка между дъмпинговия внос и състоянието на промишлеността на Съюза, свиването на търсенето, вероятно частично причинено от икономическата криза, е допринесло за лошото състояние на промишлеността на Съюза. Всъщност, както е посочено по-горе, поне в известна степен това е изрично признато в годишния доклад на Solae Belgium от 2009 г.
(154)
Забелязват се обаче съществени различния между посочените от жалбоподателя случаи и настоящия случай. Редица от тези различия са изложени в следващите съображения.
(155)
В случая с оксаловата киселина (18), макар че някои показатели са свидетелствали за положителен развой между 2009 г. и РП, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил, за разлика от настоящия случай, при който той е нараснал, почти достигайки нивото си от 2007 г. (19). Освен това при случая с оксаловата киселина не липсва взаимовръзка на дъмпинговия внос от съответните държави и тенденциите при показателите за вреда в сравнение с предходната година, каквато е ситуацията в настоящия случай. Тенденциите по отношение на рентабилността също са различни. В настоящия случай са налице значителни колебания в рентабилността. И накрая, в настоящия случай пазарът е изключително нестабилен.
(156)
При случая с мрежестите тъкани от стъклени влакна (20) пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свивал всяка година, общо с 12 процентни пункта (21). В същото време пазарният дял на вноса от Китай последователно е нараствал всяка година, общо с 12,4 процентни пункта (22). В настоящия случай пазарният дял на вноса от Китай в нараствал до 2009 г., като след това е намалял между 2009 г. и РП. В същото време пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през 2008 г., а след това е нараснал почти до нивото си от 2007 г.
(157)
В случая със стъклените влакна (23) пазарният дял на дъмпинговия внос последователно е нараствал всяка година, общо с 6,3 процентни пункта (24).
(158)
В случая с керамичните плочки (25) пазарният дял на дъмпинговия внос постоянно е нараствал (26). Освен това се наблюдават различия при промените в стоковите наличности. В случая с керамичните плочки нарастването на стоковите наличности определено е фактор за вреда (27). И накрая, разследването при случая с керамичните плочки показа, че въпреки възстановяването в строителната промишленост, при показателите на промишлеността на Съюза се е запазила негативната тенденция (28).
(159)
На последно място, при случая с мастните алкохоли (29) развитието на показателите за вреда между 2009 г. и РП се различава от настоящия случай (напр. заетостта е намаляла) (30), а пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил между 2009 г. и РП (31).
(160)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
ii) Нестабилност на пазара на семена от соя
(161)
По-горе беше показано, че рентабилността на промишлеността на Съюза показва значителни колебания и свидетелства за нестабилния характер на пазара.
(162)
Тази нестабилност е тясно свързана с колебанията на пазара на суровини. Спот пазарът на основната суровина - семена от соя - традиционно се характеризира със значително месечни и годишни колебания (32), докато цените на крайния продукт (разглеждания продукт) обикновено са доста стабилни (тъй като те се основават на по-дългосрочни договори). Вследствие на това степента на рентабилност на продукта, обект на разследването, е в силна зависимост от преобладаващата ситуация на пазара на семена от соя.
(163)
В този контекст следва да се отбележи, че през 2008 г. действително е имало значителен скок на цените на семената от соя, което е оказало съществено въздействие върху рентабилността и общото състояние на промишлеността на Съюза. Жалбоподателят призна, че скокът на цените на семената от соя е допринесъл за лошото му състояние през 2008 г.
(164)
С оглед на гореизложеното е ясно, че нестабилността на пазара на семена от соя също е сериозна причина за вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(165)
След окончателното разгласяване жалбоподателят заяви, че нестабилността на цените на семената от соя не нарушава причинно-следствената връзка и е от значение само за претърпените през 2008 г. загуби. Това твърдение обаче не беше подкрепено с доказателства.
(166)
Следва да се отбележи, че скокът в цените на семената от соя съвпада със слабите финансови резултати на промишлеността на Съюза и, тъй като високите цени на семената от соя бяха считани за основната причина за претърпените през 2008 г. загуби, не е налице конкретна причина защо загубите за 2010 г., които съвпадат с друг скок в цените на семената от соя, да се третират различно.
(167)
Поради това твърдението на жалбоподателя трябва да бъде отхвърлено.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(168)
Други фактори, по-специално свиването на търсенето (вероятно причинено отчасти от икономическата криза от 2008/2009 г.) и нестабилният характер на пазара на основната суровина, са важни причини за вредата за промишлеността на Съюза.
(169)
Поради това, дори и при хипотезата, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, тъй като тези други фактори прекъсват причинно-следствената връзка, не може да се заключи, че вредата е била причинена от дъмпинговия внос от КНР.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Тъй като по-горе беше установено, че промишлеността на Съюза не понася вреда, която може да бъде определена като съществена, и че при всички случаи други фактори прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, не е необходимо да се разглежда интересът на Съюза.
Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(171)
С оглед на заключенията, направени по отношение на липсата на съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и във връзка с отсъствието на причинно-следствена връзка, в съответствие с член 9 от основния регламент следва да се прекрати процедурата, без за бъдат наложени мерки.
(172)
Всички засегнати страни бяха информирани за окончателните констатации и намерението да се прекрати процедурата и получиха възможност да представят своите коментари. Техните коментари бяха разгледани, но те не промениха направените по-горе заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура относно вноса на някои продукти от концентрирани соеви протеини с произход от Китайската народна република се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 27. jūnijs),
ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sojas proteīna koncentrāta produktu importu
(2012/343/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. PROCEDŪRAS SĀKŠANA
(1)
Komisija 2011. gada 19. aprīlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes sojas proteīna koncentrāta produktu importu.
(2)
Sūdzību 2011. gada 7. martā iesniedza Savienības ražotājs Solae Europe S.A. (“sūdzības iesniedzējs”), kura produkcija veido būtisku daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no konkrētu sojas proteīna koncentrāta produktu kopējā ražošanas apjoma Savienībā (3). Sūdzībā bija pierādījumi par minētā produkta dempingu un par tā nodarīto būtisko kaitējumu, kurus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. PROCEDŪRĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, otru zināmo Savienības ražotāju, ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka viņi ir iesaistīti, kā arī viņu asociācijas. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Visas mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
(6)
Ražotāju eksportētāju un nesaistīto Savienības importētāju skaits bija acīmredzami liels, tādēļ paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar 17. pantu Regulā (EK) Nr. 1225/2009. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams piemērot atlasi, un, ja ir, veidot izlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji un nesaistītie Savienības importētāji tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatziņas par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu periodā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Par ražotāju eksportētāju atlasi notika konsultācijas arī ar ĶTR iestādēm.
2.1. RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU ATLASE
(7)
Noteiktajā termiņā informāciju, kas atlasē bija nepieciešama, iesniedza divdesmit ražotāji eksportētāji un piedāvāja sadarboties. ES pārdošanas apjoms, par ko ziņoja šie ražotāji eksportētāji vai to grupas, bija 90 % no attiecīgā importa IP laikā. Tādējādi uzskatīja, ka sadarbības līmenis ir augsts.
(8)
Ņemot vērā, ka to ražotāju eksportētāju vai to grupu, kas apliecināja vēlmi sadarboties, bija daudz, tika nolemts, ka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem nepieciešama atlase.
(9)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veica ražotāju eksportētāju atlasi un izveidoja izlasi, balstoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Šādi izveidotajā izlasē sākumā bija divas saistītu uzņēmumu grupas, kuras cita starpā pārstāvēja piecus individuālus ražotājus un veidoja 40-50 % attiecīgā produkta eksporta apjoma no ĶTR uz ES IP laikā. Kad tika saņemtas norādes par to, ka abas minētās grupas antidempinga maksājuma noteikšanas nolūkā būtu jāuzskata par vienu (skatīt 41. apsvērumu), izlasē iekļāva trešo ražotāju eksportētāju grupu, un tādējādi izlase veidoja 45-60 % no Ķīnas veiktā importa. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu par sākotnējās izlases veidošanu un par izlases paplašināšanu vēlāk notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm. Divi saistīti ražotāji eksportētāji iebilda pret izlases paplašināšanu, jo uzskatīja - ja izlase bija jāpaplašina, tad iekļaušanai ražotāju eksportētāju izlasē viņi kā trešā grupa būtu piemērotāki. Jāuzsver, ka saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punkta noteikumiem ierosinātajā jaunajā izlasē bija trīs ražotāju eksportētāju grupas ar IP laikā lielākajiem attiecīgā produkta pārdošanas apjomiem ES. Turklāt to divu saistīto ražotāju attiecīgā produkta pārdošanas apjomi ES IP laikā, kuri apgalvoja, ka viņus būtu bijis jāiekļauj izlasē ka trešā grupa, bija ļoti mazi - viņi saražoja mazāk par 10 % no atlasītās trešās grupas pārdošanas apjoma. Tādējādi tika apstiprināts, ka paplašinātā izlase būtu visreprezentatīvākā, ja tajā iekļautu ierosinātās trīs grupas. Citi iebildumi netika saņemti.
2.2. IMPORTĒTĀJU ATLASE
(10)
Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un ņemot vērā to, ka vēlmi sadarboties pauda daudz importētāju, tika nolemts, ka attiecībā uz nesaistītiem importētājiem ir nepieciešama atlase.
(11)
Iekļaušanai izlasē piekrita septiņi nesaistīti importētāji, kas veidoja 20 % no kopējā attiecīgā produkta importa Savienībā. Tika atlasīti trīs importētāji, kas veidoja apmēram 17 % no kopējā importa no ĶTR un gandrīz 90 % no importētāju, kuri sadarbojās, veiktā importa. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iesaistītajām personām deva iespēju izteikt piezīmes par atlasi. Iebildumi netika saņemti. Viens no atlasītajiem importētājiem pārtrauca sadarboties un uz anketas jautājumiem neatbildēja.
2.3. ATBILDES UZ ANKETAS JAUTĀJUMIEM UN PĀRBAUDES
(12)
Lai atlasīto ražotāju eksportētāju grupām ĶTR atļautu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piemērošanu, ja tās to vēlētos, Komisija tām nosūtīja TER/IR pieprasījuma veidlapas. Šai sakarā divas atlasīto uzņēmumu grupas pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam, turpretim trešā atlasītā grupa pieprasīja IR atbilstoši pamatregulas 9. panta 5. punktam.
(13)
TER/IR pieprasījuma veidlapas nosūtīja arī neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem (to grupām), kuri bija paziņojuši par savu nodomu pieprasīt individuālu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam.
(14)
Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem, kas nebija iekļauti izlasē un kas paziņoja par savu nodomu pieprasīt individuālu pārbaudi, sūdzības iesniedzējam un otram zināmajam ražotājam Savienībā, atlasītajiem importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem.
(15)
Lai noteiktu normālo vērtību uzņēmumiem, kuriem TER piešķirt nevarēja (skatīt 60.-64. apsvērumu), pēc tam, kad informācija tika pieprasīta no ražotājiem iespējamajās analogajās valstīs Brazīlijā, Izraēlā un Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), anketas nosūtīja arī ražotājiem, kas pauda gatavību sadarboties, Brazīlijā un Izraēlā.
(16)
Atbildes uz visiem anketas jautājumiem saņēma no trim atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām ĶTR, viena ražotāja Brazīlijā, viena ražotāja Izraēlā un viena ražotāja Savienībā, kuram viena ražotne ir Beļģijā, bet otra - Dānijā, diviem (no trim) atlasītajiem importētājiem un četriem lietotājiem ES. Vēl viens Brazīlijas ražotājs iesniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.
(17)
Turklāt individuālās pārbaudes pieprasījums saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu tika saņemts no viena neatlasītā ražotāja eksportētāja (“pieteikuma iesniedzējs “A” ”) un no vienas saistītu neatlasīto ražotāju eksportētāju grupas (visa grupa ir “pieteikuma iesniedzējs “B” ”) (4). Kad atlasīto personu iesniegtā informācija un minētie pieprasījumi, ieskaitot pienācīgi aizpildītās anketas, bija izvērtēti, uzskatīja, ka izmeklējamo ražotāju eksportētāju vai to grupu skaits izlasē jau ir tik liels, ka vēl papildu individuālās pārbaudes būtu par pārmērīgu apgrūtinājumu un neļautu savlaikus pabeigt izmeklēšanu. Tādēļ pieteikuma iesniedzējus informēja, ka viņu individuālās pārbaudes pieprasījums ir noraidīts.
(18)
Lēmumu neņemt vērā individuālo pārbaudes pieprasījumu apstrīdēja pieteikuma iesniedzējs “B”. Tas apgalvoja, ka tas esot pretrunā pamatregulas 17. panta 3. punktam un Antidempinga nolīguma (ADA) 6.10. pantam, ko nesen interpretējusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija savienotājelementu lietā (5). Bez tam šāds noraidījums esot pretrunā proporcionalitātes pamatprincipam.
(19)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu pamatregulas 17. panta 3. punkts, kā arī ADA 6.10. pants skaidri atļauj izmeklēšanas iestādei neņemt vērā individuālās pārbaudes pieprasījumus, ja iesaistīto eksportētāju un/vai importētāju skaits ir tik liels, ka šāda izmeklēšana kļūtu neiespējama. PTO Apelācijas institūcijas ziņojums savienotājelementu lietā precizēja, ka savlaicīgi individuālās pārbaudes pieprasījumi “parasti” būtu jāpieņem, ja vien tas nav “pārmērīgi apgrūtinoši” (6). Lai pārbaudītu atbildes, ko uz anketas un TER pieprasījuma anketas jautājumiem sniedza individuālās pārbaudes pieteikuma iesniedzēji, šai gadījumā būtu nepieciešamas pārbaudes uzņēmumā, kas ir pieteikuma iesniedzējs “A”, un divos citos uzņēmumos, kas ir pieteikuma iesniedzēja “B” grupas uzņēmumi. Minētajās pārbaudēs uz vietas būtu jāpārbauda atbilstība 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam, kā arī visu minēto juridisko personu ziņotā struktūra, izmaksas (ieskaitot ražošanas izmaksas un iegādes darījumus), pārdošanas apjoms un rentabilitāte. Jau ir pārbaudītas ļoti daudzas atlasītās vienības, tāpēc izraudzīties vēl citus pieteikuma iesniedzējus būtu pārmērīgi apgrūtinoši un tas nopietni apdraudētu izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu. Tādēļ lēmums nepieņemt minētos individuālās pārbaudes pieprasījumus balstās uz tiesību aktiem un nepārkāpj proporcionalitātes principu.
(20)
Pieteikuma iesniedzējs “B” vēlāk, kad viņam tika paziņots, ka individuāla pārbaude izrādītos pārāk apgrūtinoša, ierosināja atsaukt savu TER pieprasījumu, ja tiktu dota piekrišana viņu pārbaudīt, lai piešķirtu IR. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka IP laikā bija veicis tikai vienu nelielu eksporta darījumu un TER vairs nepieprasīs, tāpēc, lai noteiktu dempingu, Komisijai nebūtu jāveic pārbaude uz vietas ĶTR, un pietiktu tikai ar minētā viena eksporta darījuma pārbaudi, t. i., to atbilžu pārbaudi, kuras sūdzības iesniedzējs ES sniedza uz anketas jautājumiem. Balstoties uz iepriekš minēto, eksportētājs apgalvoja, ka individuālās pārbaudes veikšana nebūtu apgrūtinoša.
(21)
Tomēr, ja individuāla pārbaude tiktu veikta, būtu nepieciešama pieteikuma iesniedzēja “B” pārbaude uz vietas, jo bez abu grupas ražotāju pārbaudes uz vietas ĶTR nevarētu izslēgt, ka IP laikā ar ES nav bijis citu tirdzniecības darījumu. Ņemot vērā izlases apjomu (trīs lielas uzņēmumu grupas), šāda pārbaude būtu nevajadzīgi apgrūtinoša. Tādēļ pieprasījums tika noraidīts.
(22)
Lēmumu nepieņemt individuāla režīma pieprasījumus negrozīja. Iepriekš minēto apsvērumu dēļ tika galīgi nolemts, ka individuālās pārbaudes pieprasījumus nevar apmierināt, jo to dēļ izmeklēšana tiktu nevajadzīgi apgrūtināta un to nevarētu savlaikus pabeigt.
(23)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā nodarītā kaitējuma vai kaitējuma draudu un Savienības interešu noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos.
a)
Ražotāji eksportētāji ĶTR
-
Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. un tā saistītie uzņēmumi, Dezhou,
-
Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. un tā saistītie uzņēmumi, Shenxian, Qingdao, Yucheng,
-
Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. un tā saistītie uzņēmumi, Liaocheng, Qingdao;
b)
ražotājs Savienībā
-
Solae Europe, kura ražotnes atrodas
-
Beļģijā, Ieper (Solae Belgium) un
-
Dānijā, Aarhus (Solae Denmark);
c)
ražotāji analogajā valstī
-
Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,
-
Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.
3. IZMEKLĒŠANAS PERIODS
(24)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods ir no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). To tendenču pārbaudes periods, kuras ir būtiskas, lai novērtētu kaitējumu, ir no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4. PAGAIDU KONSTATĒJUMI
(25)
Izmeklēšanas pagaidu stadijā tika uzskatīts, ka pagaidu pasākumi nebūtu piemēroti, jo īpaši ņemot vērā to, ka nepieciešams vēl analizēt cēloņsakarību starp konkrētu sojas proteīna koncentrāta produktu importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(26)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts nepiemērot pagaidu pasākumus (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus apsvērumus, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.
(27)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Notika ne tikai 23. apsvērumā minētās pārbaudes, bet arī pārbaude uz vietas uzņēmumā Kerry (Bristolē, AK), kurš ir viens no sojas proteīnu importētājiem un lietotājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā.
B. ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS
1. ATTIECĪGAIS PRODUKTS
(28)
Paziņojumā par procedūras sākšanu attiecīgais produkts ir definēts kā sojas proteīna koncentrāta produkti, kas pēc svara satur 65 % proteīnu vai vairāk (N × 6,25), rēķinot pēc sausā atlikuma un atņemot pievienotos vitamīnus, minerālvielas, aminoskābes un pārtikas piedevas, ar izcelsmi ĶTR (“attiecīgais produkts” jeb “CCSPP”) un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (no 2012. gada 1. janvāra: ex 2309 90 96) un ex 3504 00 90.
(29)
Iepriekš minēto produktu var iedalīt divās lielās grupās: i) sojas proteīna koncentrāti (“SPK” jeb “koncentrāti”, ieskaitot vienkāršos/bāzes koncentrātus un apstrādātos koncentrātus), kuros proteīna saturs ir augstāks par 65 %, bet zemāks par 90 %; ii) izolētie sojas proteīni (“ISP” jeb “izolāti”), kuros proteīna saturs ir vismaz 90 %.
(30)
Turklāt konstatēja - lai gan vienkāršais koncentrāts ir salīdzinoši vienkāršs produkts ar zemu pievienoto vērtību, izolātiem un apstrādātiem koncentrātiem nepieciešama daudz lielāka apstrāde, un tie tādējādi ir produkti ar lielāku pievienoto vērtību.
(31)
Iepriekš aprakstītā produkta klāsts ietver arī vienkāršus (neapstrādātus) koncentrātus dzīvnieku barībai. Attiecīgajā periodā tos ražoja ES kāda no sūdzības iesniedzēja ražotnēm Francijā un cits uzņēmums, ADM, kas atrodas Nīderlandē.
(32)
Pēc informācijas pagaidu izpaušanas sūdzības iesniedzējs pieprasīja izmainīt aplūkojamo produktu klāstu, izslēdzot dzīvnieku barībā izmantojamos koncentrātus. Sūdzības iesniedzējs pret pagaidu dokumentā ierosināto pieeju iebilda un apgalvoja, ka, neņemot vērā datus par Francijas ražotni, ko slēdza 2009. gadā (t.i., attiecīgā perioda vidū), atlikušie dati nebūtu konsekventi (dati par ADM joprojām būtu ietverti). Tādēļ ES izmeklējamā produkta ražotāju pārdošanas apjoms un tirgus daļa tiktu mākslīgi palielināta.
(33)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka daļu no piegādes apjoma, ko Solae ražotne Francijā nodrošināja līdz tās slēgšanai 2009. gadā, pamatojoties stabilo pieprasījumu, uz pārņēma konkurents ES, ADM. Tādēļ, neņemot vērā datus par ražotni Francijā, salīdzinājums starp datiem par 2008. gadu, kad ADM tikai bija mazāka dzīvniekiem paredzēto koncentrātu tirgus daļa, un datiem par IP, kad ADM bija daudz lielāka tirgus daļa, izrādījās maldinošs.
(34)
Sūdzības iesniedzējs sniedza informāciju par tehniskajām un ķīmiskajām atšķirībām starp dzīvnieku barībai izmantojamo koncentrātu, no vienas puses, un izolātiem, no otras puses. Bez tam abās apakšgrupās tiek izmantoti atšķirīgi izplatīšanas kanāli. Turklāt dzīvnieku barībā izmantojamos koncentrātus klasificē ar citu KN kodu nekā citus (pārtikas) koncentrātus un izolātus.
(35)
Pēc sūdzības iesniegšanas viens eksportētājs iebilda pret prasību sašaurināt produktu klāstu. Tomēr šis eksportētājs prasību bija pārpratis un uzskatījis, ka tika pieprasīts izslēgt visus sojas proteīna koncentrātus, lai gan patiesībā prasība skar tikai vienkāršo SPK, kas izmantojams dzīvnieku barībā. Turklāt eksportētājs nesniedza nekādu uz faktiem balstītu argumentāciju, kāpēc prasība nebūtu pamatota.
(36)
Turklāt tiek norādīts, ka, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā savākto informāciju, sojas proteīna koncentrātu, kas izmantojami dzīvnieku barībā, imports veido mazāk kā 1 % no izmeklējamā produkta (atbilstoši tā sākotnējai definīcijai) kopējā importa no Ķīnas uz Savienību.
(37)
Ņemot vērā iepriekš minēto un jo īpaši nepārprotamās tehniskās, ķīmiskās un ar tirgu saistītās atšķirības, tiek uzskatīts par lietderīgu ierobežot produktu klāstu, izslēdzot vienkāršos sojas proteīna koncentrātus, kas izmantojami dzīvnieku barībā. Tādējādi attiecīgais produkts ir sojas proteīna koncentrāta produkti, izņemot tādus produktus, kas izmantojami dzīvnieku barībā, kuri pēc svara satur 65 % proteīnu vai vairāk (N × 6,25), rēķinot pēc sausa atlikuma un atņemot pievienotos vitamīnus, minerālvielas, aminoskābes un pārtikas piedevas, ar izcelsmi ĶTR (“attiecīgais produkts” jeb “CCSPP”) un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 un ex 3504 00 90.
(38)
Attiecīgo produktu pārsvarā izmanto pārtikas rūpniecībā gaļas izstrādājumos un kā gaļas aizstājēju. To izmanto arī ir salātu mērcēs, zupās, pulveros dzērienu pagatavošanai, enerģijas tāfelītēs, tādā pulverveida saldajā krējumā, kas nav uz piena bāzes, saldētos saldajos ēdienos, saputotos krēmos, mākslīgajos maisījumos zīdaiņiem, maizē, sausajās brokastīs, makaronu izstrādājumos utt. Attiecīgā produkta īpašību dēļ to izmanto tādiem specifiskiem mērķiem kā līmes, asfalta, sveķu, tīrīšanas līdzekļu, kosmētikas līdzekļu, tintes, ādas, krāsas, papīra pārklājumu, pesticīdu/fungicīdu, plastmasas, poliesteru un tekstilšķiedras ražošanā.
(39)
Iespējamie galalietojumi zināmā mērā var atšķirties, tomēr visiem attiecīgā produkta, koncentrātu un izolātu, atšķirīgajiem veidiem ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu produktu.
2. LĪDZĪGAIS PRODUKTS
(40)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam produktam un atsevišķiem sojas proteīna koncentrāta produktiem, kurus ražo un pārdod iekšzemes tirgū ĶTR un Brazīlijā, ko uzskatīja par analogo valsti, kā arī atsevišķiem sojas proteīna koncentrāta produktiem, kurus Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojumi. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie produkti ir uzskatāmi par līdzīgiem produktiem.
C. DEMPINGS
1. SAISTĪBA STARP SINOGLORY GRUPU UN GUSHEN GRUPU
(41)
Atlasītie ražotāji eksportētāji bija šādi: Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. un tā saistītie uzņēmumi (“Crown grupa”), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. un tā saistītie uzņēmumi (“Gushen grupa”) un Sinoglory Health Food Co. Ltd. un tā saistītie uzņēmumi (“Sinoglory grupa”). Izmeklēšanas sākumā uzskatīja, ka Gushen grupa un Sinoglory grupa varētu tikt uzskatīti par saistītiem eksportētājiem. Tomēr pēc tam, kad attiecīgie eksportētāji sniedza paskaidrojumus, tika galīgi nolemts uzskatīt, ka šīs izmeklēšanas nolūkos Gushen grupa un Sinoglory grupa ir atsevišķas struktūras.
2. TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER)
(42)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka viņi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(43)
Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1.
ar uzņēmējdarbību un izmaksām saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez valsts nozīmīgas iejaukšanās;
2.
grāmatvedības dokumentiem tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tos piemēro visām vajadzībām;
3.
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4.
tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti;
5.
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(44)
TER bija pieprasījusi Crown grupa un Sinoglory grupa.
(45)
Attiecībā uz Crown grupu un Sinoglory grupu Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, šo uzņēmumu telpās.
(46)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka abas grupas neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem TER piešķiršanai.
(47)
Uzņēmumi no abām grupām neatbilst īpaši 1., 2. un 3. kritērijam.
(48)
Viens grupas ražotājs neatbilda 1. kritērijam, jo bija uzņēmies saistības pārdot visus tā produktus starptautiskajā tirgū. Uzņēmums gan apgalvoja, ka šis nosacījums neesot saistošs, tomēr tam patiesībā nebija pārdevumu iekšzemes tirgū (izņemot maza apjoma pārdevumus 2007. gadā). Saistībā ar 2. kritēriju konstatēja, ka abiem grupas ražotājiem ir nopietnas grāmatvedības uzskaites problēmas. Turklāt viens no grupas uzņēmumiem neiesniedza TER pieprasījumu. Bez tam kāds cits grupas uzņēmums iznomāja daļu savas zemes, bet tā uzskaitē nebija reģistrēti atbilstoši čeki, jo par minētajiem maksājumiem netika izsniegti rēķini vai maksājuma apliecinājumi. Kad uzņēmums pārcēlās uz jaunu ražošanas vietu un daļa tā aprīkojuma bija dīkstāvē, netika veikta tādu aktīvu identificēšana, kuru vērtība varēja būt samazinājusies. Visbeidzot, kad viens no grupas uzņēmumiem iegādājās jaunu zemes gabalu, tas saņēma valsts atbalstu, kas bija izmantojams kā kompensācija iedzīvotājiem, kuri bija spiesti pārcelties. Tomēr šo maksājumu izmantoja nevis minētajā nolūkā, bet gan zemes izmantošanas tiesību izmaksu samazināšanai. Attiecībā uz 3. kritēriju divi grupas ražotāji bez pienācīgas dokumentācijas un reģistrācijas apmainījās ar izejmateriāliem, kurus tie iegūst no kopīgā piegādātāja, neformāli vienojoties un neizdarot cenas vai maksas atšķirību korekcijas; notikušais ir maiņas tirdzniecības paveids. Turklāt viens ražotājs varēja izmantot zemi, kas pieder tā vairākuma akcionāram, vairāku gadu garumā neveicot maksājumus. Minētais uzņēmums paskaidroja, ka tas bijis iespējams, jo mātesuzņēmums savas privatizācijas laikā bija ieguvis attiecīgās zemes izmantošanas tiesības par ļoti zemu cenu.
(49)
Pēc izvērstāku TER konstatējumu izpaušanas un informācijas pagaidu izpaušanas, grupa atkārtoti apgalvoja, ka viens no diviem ražotājiem nebūtu jāuzskata par juridiski saistītu ar pārējo grupu. Tomēr par šo apgalvojumu tika konstatēts, ka abiem ražotājiem bija ar pārējo grupu koordinēta komerciālā un rūpnieciskā stratēģija, ieskaitot 48. apsvērumā minēto maiņas darījumu praksi. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
(50)
Grupa bez tam apgalvoja, ka vienam no tā ražotājiem uzliktais pārdošanas ierobežojums bija pieminēts tikai statūtos, nevis uzņēmējdarbības licencē vai apstiprinājuma sertifikātā. Uzņēmums uzskatīja, ka ierobežojums tādējādi nav saistošs. Turklāt tika apgalvots, ka uzņēmums, kas nebija iesniedzis TER pieprasījumu, nav ražošanas vai tirdzniecības uzņēmums, bet gan drīzāk maksājumu iestāde, un ka grupa bija izdarījusi visu iespējamo, lai sniegtu visu pieejamo informāciju.
(51)
Tomēr, kā minēts iepriekš, attiecīgais ražotājs bija acīmredzami ievērojis pārdošanas ierobežojumu. Turklāt statūti ir to dokumentu daļa, kas apstiprinājumam iesniegti iestādēm, kad tiek dibināts uzņēmums, un tādējādi ir skaidrs, ka minēto dokumentu saturs ir uzņēmuma faktiskās darbības pamatā. Visbeidzot tika konstatēts, ka uzņēmums, kas TER pieprasījumu nebija iesniedzis, patiesībā bija iesaistīts konkrētos ar attiecīgā produkta eksporta pārdošanu saistītos aspektos un tam tādēļ bija jāiesniedz TER pieprasījums. Tāpēc abus apgalvojumus noraida.
(52)
Arī kāda otrās grupas uzņēmuma pārdošana bija ierobežota, nosakot, ka tam eksportam būtu jāpārdod 70 % savas produkcijas, un tādēļ tas neatbilda 1. kritērijam. Saistībā ar 2. kritēriju tika konstatētas vairākas problēmas saistībā ar aktīvu nolietojumu un izmaiņām grāmatvedības uzskaitē. Saistībā ar 3. kritēriju ievērojami atšķiras vērtība, kas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē norādīta diviem zemes gabaliem; tiek uzskatīts, ka līdz ar zemes gabala iegādi par cenu, kas ir krietni zem tirgus vērtības, uzņēmums saņēma slēpto subsīdiju. Turklāt cits grupas uzņēmums gadu varēja nomāt zemes gabalu bez maksas un iegādājās zemes izmantošanas tiesības par cenu, kas bija zem tirgus vērtības. Visbeidzot grāmatvedības uzskaites pielikumos nebija norādītas garantijas grupas iekšienē, kas ir 24. Starptautisko grāmatvedības standartu pārkāpums.
(53)
Pēc izvērstāku TER konstatējumu izpaušanas un pēc informācijas pagaidu izpaušanas grupa apgalvoja, ka abu ražotāju faktiskā pārdošana ierobežota netika. Pēc uzņēmumu teiktā tas, ka to attiecīgais eksporta apjoms atbilda statūtos noteiktajiem ierobežojumiem, skaidrojams tikai ar pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru sojas proteīna tirgū. Tie uzsvēra, ka minētie ierobežojumi statūtos tika svītroti drīz pēc IP. Turklāt saistībā ar 2. kritēriju grupa apgalvoja, ka, izņemot nelielas grāmatvedības uzskaites kļūdas, tā pilnībā bija ievērojusi tai saistošos Ķīnas GAAP, nevis SGS. Saistībā ar zemes izmantošanas tiesībām grupa apgalvoja, ka divu zemes gabalu vērtība bija atšķirīga sakarā ar izdevumiem par viena zemes gabala izlīdzināšanu. Visbeidzot tika uzsvērts, ka cita zemes gabala bezmaksas nomāšana bija saistīta ar administratīvo procedūru kavēšanos, pirms faktiski varēja iegādāties zemes izmantošanas tiesības, un ka salīdzinājumā ar uzņēmuma darbības ieņēmumiem atbrīvojuma vērtība bija niecīga.
(54)
Saistībā ar 1. kritēriju statūti ir to dokumentu daļa, ko iesniedz iestādēm un apstiprina uzņēmuma izveidošanas brīdī. Uzskata, ka uzņēmums ir ievērojis pārdošanas ierobežojumus, jo bija tāda prasība, un ir skaidrs, ka minētie dokumenti ir uzņēmuma faktiskās darbības pamatā. Turklāt tiek uzsvērts, ka ierobežojums tika svītrots no statūtiem pēc IP, un tādējādi šai izmeklēšanā tas nav ņemams vērā. Saistībā ar 2. kritēriju bija skaidrs, ka nav iespējams apstiprināt grāmatvedības uzskaites precizitāti un ticamību. Turklāt uzņēmuma grāmatvedības uzskaite ir jārevidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ko nevarēja apstiprināt pārbaudes laikā. Saistībā ar 3. kritēriju pārbaudē uz vietas nevarēja iesniegt pierādījumus, lai pamatotu attiecīgā zemes gabala izlīdzināšanas izdevumus. Visbeidzot neatkarīgi no iesniegtajiem paskaidrojumiem fakts ir tas, ka viens no uzņēmumiem kādu laika posmu nomāja zemi bez maksas un tādējādi bija izmantojis subsīdiju. Tādējādi saņemtās piezīmes nebija tādas, kas varētu grozīt TER konstatējumus. Minētie konstatējumi ar šo tiek apstiprināti.
3. ATSEVIŠĶS REŽĪMS (AR)
(55)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(56)
Gushen grupa pieprasīja tikai AR. Šo pieprasījumu pārbaudīja, un konstatēja - nekas neliecina, ka uzņēmums neatbilstu iepriekš minētajiem kritērijiem. Tādēļ tika secināts, ka Gushen grupai var piešķirt AR.
(57)
Crown grupai un Sinoglory grupai TER nepiešķīra, tāpēc arī šīs grupas tika vērtētas. Abos gadījumos tika konstatēts, ka nekas neliecina par uz uzņēmuma neatbilstību iepriekš minētajiem kritērijiem. Tādēļ tiek secināts, ka abām uzņēmumu grupām var piešķirt AR.
(58)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs norādīja, ka neatbalsta AR piešķiršanu atlasītajām eksportētāju grupām. Tomēr pasākumus nenosaka, tādēļ šis iebildums tālāk nav jāpārbauda.
4. NORMĀLĀ VĒRTĪBA
(59)
Kā paskaidrots 46. apsvērumā, TER nepiešķīra abām atlasītajām grupām, kuras to bija pieprasījušas. Trešā atlasītā grupa TER nebija pieprasījusi. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālo vērtību visām grupām noteica, balstoties uz cenām vai salikto vērtību analogajā valstī.
a) Analogā valsts
(60)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir nodomājusi izmantot ASV kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo izvēli.
(61)
Tika saņemtas vairākas piezīmes, un kā alternatīva analogā valsts tika ierosinātas citas valstis, konkrēti Brazīlija un Izraēla. Lielākais apsvērums pret ASV kā analogo valsti bija tas, ka ASV attiecīgo produktu izgatavo no ģenētiski modificētām sojas pupām, turpretim ĶTR gadījumā tas tā nav. No ģenētiski modificētām (ĢM) sojas pupām, iespējams, tiktu iegūts produkts, ko izmantotu dažādi lietotāji un/vai pārstrādes nozares. Kāds ražotājs eksportētājs arī piebilda, ka sūdzības iesniedzēja ASV meitasuzņēmums ASV tirgū ir dominējošā stāvoklī, kā dēļ iekšzemes pārdošanas cenas tiktu mākslīgi palielinātas.
(62)
Ievērojot minētās saņemtās piezīmes, Komisija aicināja sadarboties visus zināmos CCSPP ražotājus Brazīlijā, Izraēlā un ASV un lūdza atbildēt uz vairākiem būtiskiem jautājumiem par ražošanu, pārdošanu un vietējiem tirgiem, un jautāja, vai tie būtu gatavi sniegt sīkākas ziņas par savām izmaksām un cenām, ja viņu valsti izraudzītos par analogo valsti. Atbildēja tikai viens ASV ražotājs un divi Brazīlijas ražotāji, iesniedzot pieprasīto informāciju un piedāvājot turpmāku sadarbību. Izmeklēšanas vēlākā posmā uz anketas jautājumiem izsmeļoši atbildēja arī kāds Izraēlas ražotājs. Informāciju par iepriekš minētajiem jautājumiem un citiem potenciāliem tirgiem Komisija centās iegūt vēl citiem līdzekļiem.
(63)
Šādi savāktā informācija tika rūpīgi pārbaudīta. Apstiprinājās, ka - pretstatā CCSPP no ĶTR, Brazīlijas un Izraēlas - ASV produkts tiek iegūts pārsvarā no ĢM sojas pupām. Tomēr nebija iespējams secināt to, kā šī galvenās izejvielas atšķirība ietekmē produkta īpašības, lietojumu, izmaksas un cenu. Turklāt, lai gan Brazīlijas tirgū bija noteikts importa nodoklis (14 %), Brazīlijā tika importēts būtisks CCSPP apjoms, kas konkurēja ar vietējo produktu. Patiesībā abi Brazīlijas ražotāji, kas piedāvāja sadarboties, veidoja aptuveni trīs ceturtdaļas patēriņa Brazīlijā, turpretim ASV tirgū acīmredzami dominēja divi ļoti lieli vietējie ražotāji, no kuriem sadarboties piedāvāja tikai viens. Tādējādi lielāka konkurence, šķiet, bija Brazīlijā, kur ir divi lieli vietējie ražotāji un ievērojams importa apjoms, lai gan ASV tirgus kopumā bija lielāks. Turklāt Brazīlijas ražotāju, kas sadarbojās, iekšzemes pārdošanas apjoms kopumā, šķiet, bija tāds pats kā atlasīto Ķīnas ražotāju pārdošanas apjoms uz ES, un produkta klāsts bija salīdzināms. Visbeidzot tika konstatēts, ka Brazīlijas vietējais tirgus bija ievērojami lielāks par Izraēlas vietējo tirgu.
(64)
Balstoties uz iepriekš minēto, par analogo valsti izraudzījās Brazīliju. Šī izvēle ir apstiprināta.
b) Normālās vērtības noteikšana
(65)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem nosaka, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņem no analogās valsts ražotājiem. Ja kādi produkta veidi analogās valsts iekšzemes tirgū nebija pārdoti parastā tirdzniecības apritē vai ja nebija pārdoti līdzīgi produkta veidi, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
(66)
Pēc aprēķinu pagaidu izpaušanas tie vēl tika precizēti, lai ņemtu vērā arī personu iesniegtās piezīmes.
5. EKSPORTA CENA
(67)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta tirdzniecību uz Savienību vai nu tieši neatkarīgiem klientiem, vai arī izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ĶTR. Tāpēc eksporta cenu visos gadījumos noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.
(68)
Pēc aprēķinu pagaidu izpaušanas tie vēl tika precizēti, lai ņemtu vērā arī personu iesniegtās piezīmes.
6. SALĪDZINĀJUMS
(69)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgas korekcijas par atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām un netiešajiem nodokļiem tika veiktas visos gadījumos, kad tās atzina par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
7. DEMPINGA STARPĪBAS
(70)
Galīgo dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas.
(71)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katrai no trim atlasītajām ražotāju eksportētāju grupām, kuras sadarbojās, dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar vidējo svērto eksporta cenu.
(72)
Savukārt neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā triju atlasīto uzņēmumu grupu vidējo lielumu.
(73)
Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts, proti, to uzņēmumu produkcija, kuri sadarbojās, veidoja apmēram 90 % no visa importa no ĶTR izmeklēšanas periodā, uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajām uzņēmumu grupām.
(74)
Pamatojoties uz šiem faktiem, konstatēja šādu galīgo dempinga līmeni.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Crown grupa
59,4 %
Gushen grupa
55,8 %
Sinoglory grupa
67,0 %
Uzņēmumi, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē
61,3 %
Citi uzņēmumi
67,0 %
D. KAITĒJUMS
1. IEVADA PIEZĪMES
(75)
Pēc produktu klāsta pārskatīšanas (no tā izņēma koncentrātus dzīvnieku barībai) vienu Nīderlandes uzņēmumu, ADM, kurš ražo tikai koncentrātus dzīvnieku barībai, vairs neuzskata par Savienības ražošanas nozares uzņēmumu. Tādēļ IP laikā līdzīgo produktu izgatavoja tikai sūdzības iesniedzējs (Solae). Patlaban tam ir divas ražotnes ES: viena Beļģijā (ražo sojas proteīna izolātus) un otra - Dānijā (ražo sojas proteīna koncentrātus - bāzes koncentrātus un apstrādātus koncentrātus ar augstu pievienoto vērtību, kuros SPK izmanto kā starpproduktu). Vēl viena Solae ražotne Francijas pilsētā Bordo, kas ražoja un tirgoja tikai vienkāršos koncentrātus dzīvnieku barībai, tika slēgta 2009. gada sākumā.
(76)
Saistībā ar ES ražošanu izmeklēšanā tika atklāts, ka Solae ražošanas procesa pamatā ir tikai apstrādes līgums ar tā Šveices mātesuzņēmumu Solae Europe. Atbilstoši šim līgumam Solae Belgium un Solae Denmark pārstrādā izejvielas, ko par pakalpojuma maksu piegādā Solae Europe. Visā procesā Solae Europe ir un paliek vienīgais izejvielu, starpproduktu un gatavo produktu īpašnieks.
(77)
Ņemot vērā to, ka izejvielas un gatavie produkti ir mātesuzņēmuma īpašums, apstrādes līgumu juridiskie aspekti atšķiras no citiem iespējamiem ražošanas līgumiem. Tomēr šai gadījumā minēto uzņēmumu ES radītā pievienotā vērtība pārsniedz 50 % no ražošanas izmaksām. Šī pievienotās vērtības daļa arī norāda uz Savienībā esošajām tehnoloģiskos ieguldījumus un kapitālieguldījumus. To neto vērtība ES ir ievērojama, un Savienībā ražošanas nozare nodarbina lielu cilvēku skaitu.
(78)
Būtu arī jānorāda, ka apstrādes darbībās Eiropas Savienībā tiek izdarītas “pēdējās būtiskās izmaiņas”, un šādas izmaiņas produktiem piešķir ES izcelsmi.
(79)
Tādēļ, ievērojot iepriekš minēto, secina, ka šādu Solae Belgium un Solae Denmark saimniecisko darbību Eiropas Savienībā varētu apdraudēt dempings, un tādēļ to būtu jāaizsargā neatkarīgi no šīs darbības juridiskās formas (apstrādes līgums vai cita veida vienošanās par ražošanu). Ievērojot iepriekš minēto, secināja, ka Solae Belgium un Solae Denmark uzskatāmi par Savienības ražotājiem, kas ir piederīgi Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(80)
Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viens eksportētājs norādīja, ka apstrādes uzņēmumi nav uzskatāmi par Savienības ražotājiem un tiem antidempinga izmeklēšanās nav jāpiedalās. Viņš apgalvoja, ka izejvielu un gatavo produktu īpašnieks ir Šveicē (tātad ārpus ES) reģistrētais Solae Europe, tāpēc Solae Belgium un Solae Denmark nevar uzskatīt par Savienības ražotājiem un nav pamata tos aizsargāt pret dempingu.
(81)
Eksportētājs norādīja arī uz to, ka iepriekšējos gadījumos, piemēram, attiecībā uz ĶTR izcelsmes plastmasas maisiem un maisiņiem (7), iestādes lēma par Ķīnas uzņēmumu izslēgšanu no ražotāju eksportētāju izlases, jo tie paši nebija ražojuši lielu daļu deklarēto eksporta preču, bet tās faktiski bija pārstrādājuši citiem ražotājiem eksportētājiem.
(82)
Tiek norādīts, ka eksportētāja minētais gadījums nav salīdzināms ar šeit aplūkoto gadījumu. Pirmkārt, iepriekš minētajā gadījumā Ķīnas plastmasas maisu un maisiņu uzņēmumi ražoja paši (neveica apstrādi), bet pašu saražoto produktu pārdošanas apjoms bija pārāk mazs, lai šos uzņēmumus iekļautu izlasē, turpretim šeit aplūkotajā gadījumā Solae Belgium un Solae Denmark darbojās tikai saskaņā ar apstrādes līgumu.
(83)
Otrkārt, lai gan Solae Belgium un Solae Denmark ir Solae Europe īpašums, izmeklējot Ķīnas uzņēmumus, kas tika izslēgti no izlases, konstatēja, ka tiem nav nekādu īpašuma attiecību ar citiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem tie veica produktu pārstrādi.
(84)
Eksportētājs savos iesniegtajos dokumentos bija arī norādījis uz citu, agrāk notikušu izmeklēšanu, proti, par ĶTR izcelsmes glicīna importu (8), kurā Komisija dažus Ķīnas uzņēmumus uzskatīja par tirgotājiem, nevis ražotājiem, jo to veiktā darbība netika kvalificēta kā ražošana.
(85)
Šai sakarā tiek norādīts, ka arī glicīna lieta nepamato eksportētāja apgalvojumu, jo tad Ķīnas eksporta uzņēmumi bija vienkārši veikuši dažas pārstrādes darbības, kuras nemainīja attiecīgā produkta ķīmisko sastāvu vai fizikālās īpašības. Tā pilnībā atšķiras no šeit aplūkotā gadījuma, kur ES uzņēmumu veiktajās darbībās sojas pupas vai sojas pārslas tiek pārvērstas sojas proteīnos un mainās ne tikai vielas ķīmiskais sastāvs vai fizikālās īpašības, bet galaproduktam arī tiek piešķirta ievērojama vērtība.
(86)
Eksportētājs turklāt apgalvoja, ka to lēmumu pieņemšana, kuri skar visu apstrādi Savienībā, notiek tikai uzņēmumā, kas nav ES uzņēmums, un ka apstrādes uzņēmumu pastāvēšana ir atkarīga tikai un vienīgi no to Šveices mātesuzņēmuma. Eksportētājs piebilda, ka citā gadījumā, kad runa bija par ASV izcelsmes vinilacetāta importu (9), Komisija no Savienības ražošanas nozares definīcijas izslēdza ES ražotāju, jo tas bija saistīts ar uzņēmumu izmeklējamā valstī.
(87)
Cita ieinteresētā persona ierosināja - tāpat kā Savienības ražošanas nozares definēšanai analizē saistītos uzņēmumus, tā, analizējot jautājumu par apstrādes līgumiem un to kvalificēšanu par ražošanu, vajadzētu analizēt arī tādus jautājumus kā galvenās mītnes atrašanās vieta, interešu centrs un saistības ES tirgū.
(88)
Solae kā grupa patiešām ir strukturāli saistīta ar Šveices mātesuzņēmumu, un tai ir turpmāka korporatīva saikne ar ASV uzņēmumiem. Antidempinga procedūrās ir bijuši gadījumi, kad uzņēmumiem, kuriem ir ievērojama klātbūtne ES, ir šādas strukturālas, ar kapitālu saistītas vai korporatīvas saiknes ārpus ES. Tomēr šādas strukturālas un korporatīvas saites, kas sniedzas ārpus ES, nevar apgāzt secinājumu, ka sūdzības iesniedzējus var uzskatīt par ES ražotājiem.
(89)
Tiek norādīts, ka šādi apgalvojumi būtu svarīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta un Savienības ražošanas nozares definēšanas nolūkā tikai tad, ja Solae Europe būtu uzņēmums izmeklējamā valstī, t. i., šajā gadījumā ĶTR. Ir skaidrs, ka šis nav tas gadījums, un tādēļ eksportētāja apgalvotais nav būtisks.
(90)
Turklāt vēlreiz tiek atgādināts - lai definētu Savienības ražotāju, izmantotā materiāla un/vai gatavā produkta piederība nav izšķirīgais kritērijs. Lai gan apstrāde juridiski atšķiras no citiem ražošanas līgumiem, apstrādes uzņēmumus var uzskatīt par Savienības ražotājiem.
(91)
Šī pieeja atbilst iestāžu iepriekšējai praksei, piemēram, termiņbeigu pārskatīšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes furfurilspirta importu (10).
(92)
Tiek uzsvērts, ka šai gadījumā ES uzņēmumu radītā pievienotā vērtība pārsniedz 50 % no ražošanas izmaksām. Šī pievienotās vērtības daļa atspoguļo arī Savienībā esošus tehnoloģiskos ieguldījumus un kapitālieguldījumus. Šādu ieguldījumu Eiropas Savienībā neto vērtība ir ievērojama, un Savienībā ražošanas nozare nodarbina lielu cilvēku skaitu.
(93)
Tātad tiek uzskatīts, ka Solae Belgium un Solae Denmark ir Savienības ražotāji, kuri pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(94)
Kopējo saražoto apjomu Savienībā pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē noteica, izmantojot sūdzības iesniedzēja atbildes uz anketas jautājumiem.
(95)
Savienības ražošanas nozare ir tikai viens ražotājs, tādēļ dati turpmāk tiek sniegti indeksētā veidā, lai atbilstoši pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti.
2. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ
(96)
Patēriņu Savienībā noteica, balstoties uz Savienības ražošanas nozares tādas produkcijas pārdošanas apjomiem, kas izgatavota apstrādes līgumu ietvaros un paredzēta Savienības tirgum, uz Eurostat datiem par importa apjomiem Savienības tirgū un uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm.
(97)
KN kodi dažiem sojas proteīna koncentrāta produktiem ietver plašāku produktu klāstu, nevis tikai izmeklējamo produktu. Sūdzības iesniedzējs savus aprēķinus par izmeklējamā produkta importu Savienībā balstīja uz padziļinātu izpēti un zināšanām par tirgu. Minētos aprēķinus izmeklēšanā pārbaudīja un atzina par ticamiem. Komisijas dienesti nesaņēma piezīmes ar alternatīvu priekšlikumu, kuras liktu apšaubīt šo aprēķinu izmantošanu šīs izmeklēšanas mērķiem.
(98)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka nav pietiekami izskaidrota importa apjoma aprēķināšanas metodoloģija. Taču šie iebildumi netika tālāk pamatoti. Šī persona kritizēja Komisijas pieeju, taču neierosināja piemērotāku vai ticamāku alternatīvu. Lielākie iebildumi bija par to, ka šai personai nebija iespējas sniegt piezīmes. Jāatgādina, ka sūdzības nekonfidenciālā versija, kurā izklāstīta izslēgšanas metode, bija pieejama nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš procedūras sākšanas.
(99)
Tiek atgādināts, ka Komisijas dienesti savstarpēji salīdzināja sūdzībā sniegtos datus un nekonstatēja neko tādu, kas ļautu apšaubīt izvēlētās metodes pamatotību. Turklāt ņemot vērā to, ka neviena iesaistītā persona nepiedāvāja citu izslēgšanas metodi, to piezīmes tika uzskatītas par nepamatotām.
(100)
Visā attiecīgajā periodā Savienības tirgū pieprasījums samazinājās par 8 %. Konkrēti Savienības patēriņš saglabājās nemainīgs 2007.-2008. gadā, tad 2009. gadā samazinājās par 8 % un IP laikā saglabājās nemainīgs.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tonnās)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
100
92
92
Avots:
Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzības iesniedzēja aplēses, balstoties uz Eurostat datiem.
3. IMPORTS NO ATTIECĪGĀS VALSTS
a) Apjoms
(101)
Attiecīgajā periodā attiecīgā produkta importa apjoms palielinājās par 15 %, IP laikā sasniedzot 20 117 tonnas. Konkrētāk imports no ĶTR saglabājās nemainīgs 2007. un 2008. gadā, bet 2009. gadā palielinājās par 26 procentpunktiem, sasniedzot vislielāko apjomu. Tiek norādīts, ka imports no ĶTR samazinājās par apmēram 9 procentpunktiem IP laikā.
2. tabula
2007
2008
2009
IP
Apjoms importam no attiecīgās valsts par dempinga cenām (tonnās)
17 495
17 557
22 017
20 117
Indekss (2007 = 100)
100
100
126
115
No attiecīgās valsts veiktā importa par dempinga cenām tirgus daļa (indeksēta)
100
100
136
125
Avots:
Sūdzības iesniedzēja aplēses, balstoties uz Eurostat datiem.
b) Attiecīgā importa tirgus daļa
(102)
Visā attiecīgajā periodā indekss, kas rāda importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļas attīstību, palielinājās par 25 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam tas bija stabils, bet 2009. gadā palielinājās par 36 %. IP laikā tas samazinājās par 11 procentpunktiem.
c) Cenas
i) Cenu dinamika
(103)
Attiecīgajā periodā vidējā importa cena kopumā palielinājās par 37 %. Konkrētāk tā palielinājās sākotnēji par 48 % (2007.-2008.), tad 2009. gadā samazinājās par 11 procentpunktiem un šādi saglabājās IP laikā. Importa no ĶTR vidējā cena IP laikā bija EUR 1 569 par tonnu.
3. tabula
2007
2008
2009
IP
CIF cena importam no ĶTR (EUR par tonnu)
1 149
1 704
1 570
1 569
Indekss (2007 = 100)
100
148
137
137
Avots:
Sūdzības iesniedzēja aplēses, balstoties uz Eurostat datiem.
ii) Cenu samazinājums
(104)
Lai izvērtētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāja vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas, īpaši ņemot vērā kredītizmaksas, piegādes izmaksas, iepakojuma izmaksas un komisijas maksas, līdz ražotāja cenu (EXW) līmenim, salīdzināja ar ĶTR eksportētāju, kas sadarbojās, attiecīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot korekcijas, lai segtu visas ar muitošanu saistītās izmaksas, t. i., muitas tarifu un pēcimportēšanas izmaksas (cena līdz izkraušanai).
(105)
Salīdzinājumā izrādījās, ka IP laikā attiecīgā produkta imports bija zem Savienības ražošanas nozares cenas par aptuveni 12 %.
Uzņēmums
Cenas samazinājums
Crown grupa
11,1 %
Gushen grupa
9,6 %
Sinoglory grupa
15,0 %
(106)
Viena ieinteresētā persona norādīja, ka cenas samazinājuma līmenis, protams, tika aprēķināts tikai par IP un iepriekšējie samazinājuma līmeņi nav noskaidroti. Taču šī persona piebilda, ka, ievērojot Ķīnas izcelsmes importa cenu pieaugumu, kas no 2007. gada līdz IP ievērojami pārsniedza Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu, tas varētu nozīmēt, ka cenu samazinājums ir krities.
(107)
Tiek atzīts, ka no 2007. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa cenas tik tiešām palielinājās par 37 %, savukārt Savienības ražošanas nozares cenas ir palielinājušās tikai par 15 % (skatīt 119. apsvērumu). Tādējādi ir skaidrs, ka vidējo cenu ziņā starpība starp Ķīnas un ES cenām laikā no 2007. gadam līdz IP samazinājās.
4. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
(108)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam, izvērtējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Eiropas Savienības ražošanas nozari, ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo situāciju Eiropas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.
(109)
Kaitējuma analīzes nolūkā noteica kaitējuma rādītājus, balstoties uz informāciju, ko savāca no pienācīgi pārbaudītām un pilnīgām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza sūdzības iesniedzējs.
a) Ražošanas apjoms
(110)
No 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas apjoms saruka par 14 %. Proti, tas samazinājās par 8 % 2008. gadā un vēl par 15 procentpunktiem 2009. gadā. Tomēr no 2009. gada līdz IP bija skaidri manāms uzlabojums, jo ražošanas apjoms palielinājās par 9 procentpunktiem.
4. tabula
2007
2008
2009
IP
Ražošanas apjoms (tonnās)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
92
77
86
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(111)
Savienības ražotāja ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija stabila.
5. tabula
2007
2008
2009
IP
Ražošanas jauda (tonnas)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
92
77
86
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(112)
Indekss, kas norāda uz jaudas izmantojuma attīstību, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. No 2007. līdz 2008. gadam tas samazinājās par 8 % un 2009. gadā par vēl 15 procentpunktiem. Tad, IP laikā, jaudas izmantojums palielinājās par 9 procentpunktiem. Izmatojuma līmenis norāda uz ražošanas attīstību attiecīgajā periodā, ievērojot to, ka ražošanas jauda nemainījās.
(113)
Tiek norādīts - lai gan bija vispārējs kritums, jaudas izmantojums IP laikā saglabājās salīdzinoši augstā līmenī un bija virs 80 %.
c) Pārdošanas apjoms
(114)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %. No 2007. līdz 2008. gadam pārdošanas apjoms samazinājās par 9 %, un 2009. gadā vēl par 5 procentpunktiem. Tomēr no 2009. gada līdz IP bija skaidri manāms uzlabojums, jo pārdošanas apjoms palielinājās par 6 procentpunktiem.
6. tabula
2007
2008
2009
IP
ES pārdošanas apjoms (tonnas)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
91
86
92
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Tirgus daļa
(115)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare kopumā saglabāja savu tirgu daļu. Konkrētāk indekss samazinājās par 9 % no 2007. līdz 2008. gadam, taču jau 2009. gadā tas pakāpās par 1 procentpunktu un IP laikā palielinājās vēl par 7 procentpunktiem.
7. tabula
2007
2008
2009
IP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
91
92
99
Avots:
Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzības iesniedzēja aplēses, balstoties uz Eurostat datiem.
e) Izaugsme
(116)
No 2007. gada līdz IP, lai gan Savienības patēriņš samazinājās par 8 %, arī pārdošanas apjoms samazinājās par 8 % un Savienības tirgus daļa saglabājās nemainīga.
f) Nodarbinātība
(117)
No 2007. gada līdz IP nodarbinātības līmenis samazinājās par 7 %. Tas mēreni palielinājās no 2007. līdz 2008. gadam, pirms atkal strauji samazinājās 2009. gadā par 10 procentpunktiem. Tomēr IP laikā nodarbinātības līmenis jau atkal palielinājās par 2 procentpunktiem.
8. tabula
2007
2008
2009
IP
Nodarbinātība (personas)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
101
91
93
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
g) Ražīgums
(118)
Mērot pēc saražotā (tonnās) uz vienu nodarbināto gadā, ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Šāds kritums skaidrojams ar to, ka ražošana samazinājās ātrāk nekā nodarbinātības līmenis. Tomēr tiek norādīts, ka no 2009. gada līdz IP ražīgums palielinājās par 8 procentpunktiem, tādējādi norādot uz ražošanas kāpumu, kurš notika vēl ātrāk nekā nodarbinātības līmeņa kāpums.
9. tabula
2007
2008
2009
IP
Ražīgums (tonnas uz nodarbināto)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
91
85
93
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(119)
Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās aptuveni par 15 %. Vidējā cena palielinājās 2008. un 2009. gadā (attiecīgi par 8 % un 10 procentpunktiem), līdz nedaudz samazinājās par 3 procentpunktiem IP laikā. Kopumā CCSPP cenas ir ārkārtīgi atkarīgas no svarīgāko izejvielu (t. i. sojas pupu vai sojas pupu pārslu) un energoresursu izmaksām. Tās kopā veido nozīmīgu daļu no ražošanas izmaksām. Tiek norādīts, ka sojas pupu tirgus ir nepastāvīgs un tam raksturīgas gada vai pat mēneša ievērojamas svārstības.
(120)
Ievērojot to, ka pārdošanas cenu atšķirības dažādajiem izmeklējamā produkta veidiem ir lielas, vidējo pārdošanas cenu attīstība būtu aplūkojama piesardzīgi, jo jebkādas izmaiņas produktu klāstā nopietni ietekmē vidējās cenas izmaiņas.
10. tabula
2007
2008
2009
IP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
108
118
115
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
i) Dempinga starpības lielums
(121)
Ņemot vērā importa no ĶTR apjomu, tā tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
j) Krājumi
(122)
No 2007. gada līdz IP krājumiem perioda beigās līmenis kopumā bija stabils. Tiek norādīts, ka krājumi veido drīzāk nelielu gada ražošanas apjoma daļu, un tādējādi šim rādītājam kaitējuma analīzē ir ierobežota nozīme.
11. tabula
2007
2008
2009
IP
Krājumi perioda beigās (t)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
90
110
99
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
k) Algas
(123)
Gada darbaspēka izmaksas no 2007. gadam līdz IP palielinājās par 7 %. Tās palielinājās par 5 % no 2007. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā samazinājās par 2 procentpunktiem un vēlāk, IP laikā, palielinājās par 4 procentpunktiem.
12. tabula
2007
2008
2009
IP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
105
103
107
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
l) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(124)
Attiecīgajā periodā līdzīgā produkta pārdošanas rentabilitāte ES tirgū nesaistītiem pircējiem, izteikta kā tīro pārdošanas ienākumu procentuālā daļa, ievērojami svārstījās. Lai gan 2007. un 2009. gadā Savienības ražošanas nozare guva peļņu, 2008. gadā un IP laikā tai radās zaudējumi. Par iemeslu šādai nepastāvīgai rentabilitātei var būt svārstības sojas pupu tirgū.
13. tabula
2007
2008
2009
IP
ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
-89
10
-45
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
- 160
-9
- 109
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
(125)
Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.
m) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(126)
Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma no pamatdarbības ievērojami svārstījās. 2007. gadā rādītājs bija pozitīvs, tas pasliktinājās 2008. gadā, kad tas kļuva negatīvs, līdz 2009. gadā tas no jauna uzlabojās, lai atkal kļūtu negatīvs IP laikā. Kopumā naudas plūsmas attīstība līdzinājās rentabilitātes attīstībai.
(127)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka tā ir iekļauta lielākā grupā.
14. tabula
2007
2008
2009
IP
Naudas plūsma (EUR)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
-93
24
-7
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
n) Ieguldījumi
(128)
Gada ieguldījumi līdzīgā produkta ražošanā palielinājās par 4 % no 2007. līdz 2008. gadam un vēl par 29 procentpunktiem 2009. gadā. Tie nedaudz (par 5 procentpunktiem) samazinājās IP laikā. Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās pavisam par 28 %.
15. tabula
2007
2008
2009
IP
Neto ieguldījumi (EUR)
Konfidenciāli komercdati
Indekss (2007 = 100)
100
104
133
128
Avots:
atbildes uz anketas jautājumiem.
5. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU
(129)
Izvērtējot datus, redzams, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, nodarbinātības līmenis un ražīgums kopumā samazinājās. Vienlaikus palielinājās ar algām saistītās izmaksas.
(130)
Tomēr šo negatīvo kopainu atsver tas, ka lielākā daļa minēto rādītāju no 2009. gada līdz IP (2010) attīstījušies pozitīvi. Īpaši no 2009. līdz 2010. gadam (IP) ražošana un jaudas izmantojums palielinājās par 9 procentu punktiem; ES pārdošanas apjoms un tirgus daļa palielinājās attiecīgi par 6 un 7 procentpunktiem; nodarbinātības līmenis palielinājās par 2 procentpunktiem, bet ražīgums - par veseliem 8 procentpunktiem.
(131)
Vienlaikus Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā bija stabila. Tā samazinājās 2008. gadā, taču jau 2009. gadā palielinājās. 2010. gadā tā gandrīz sasniedza 2007. gada līmeni.
(132)
Rentabilitāte, kā arī ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma (šie abi aspekti ir cieši saistīti ar rentabilitāti), norāda uz Savienības ražošanas nozares saimnieciskā stāvokļa nevienmērīgu kopainu. No 2007. gada līdz IP šie rādītāji kopumā samazinājās, taču arī ievērojami svārstījās un norādīja uz tirgus svārstībām.
(133)
No 2007. līdz 2009. gadam neto ieguldījumi izteikti palielinājās (par 33 %), un 2010. gadā (IP) tie nedaudz samazinājās (par 5 procentpunktiem).
(134)
Turklāt Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir bijis salīdzinoši neliels faktisko zaudējumu apjoms.
(135)
Ievērojot iepriekšminēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts zināms kaitējums. Tomēr IP laikā tās faktisko zaudējumu līmenis bija salīdzinoši niecīgs un attiecīgā perioda noslēgumā bija pazīmes, kas liecināja par nozares atgūšanos, tādēļ kaitējumu nevar uzskatīt par būtisku pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
(136)
Pēc tam, kad tika izpausti galīgie konstatējumi, sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka šai gadījumā kaitējums būtu uzskatāms par būtisku, jo dažos citos gadījumos, kuros bijuši līdzīgi apstākļi (t. i., pozitīvās tendences, kuras novēroja attiecīgā perioda noslēgumā) (11), konstatējumi bijuši citi. Tas bez tam apgalvoja, ka ņemt vērā attiecīgā perioda noslēguma daļu un izdarīt secinājumus par atveseļošanās pazīmēm minētajā laikā esot nesaderīgi ar PTO noteikumiem (12).
(137)
Šai sakarā tiek norādīts, ka katrs gadījums aplūkojams atsevišķi. Šai konkrētajā gadījumā izmeklēšanā ne tikai konstatēja skaidras Savienības ražošanas nozares atveseļošanās pazīmes attiecīgā perioda noslēguma daļā, bet arī negatīvo tendenču amplitūda bija salīdzinoši ierobežota. Piemēram, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saglabājās nemainīga, un kopējais jaudas izmantojams, kas bija salīdzinoši liels, nedaudz samazinājās, tomēr palika virs 80 %; palielinājās ieguldījumi. Turpretim, piemēram, skābeņskābes (13) lietā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu (9 %) IP laikā salīdzinājumā ar pirmo kaitējuma izmeklēšanas gadu (14). Citronskābes lietā (15) notika līdzīgs tirgus daļas zaudējums, un samazinājās ieguldījumi (16).
(138)
Attiecībā uz PTO saistībām ekspertu grupas ziņojums, uz ko sniegta atsauce, attiecas uz pilnīgi atšķirīgu situāciju, kurā izmeklēšanas iestāde analizēja tikai daļu datu, kas gūti par 6 mēnešu periodu trīs gadus pēc kārtas, un savus konstatējumus balstīja uz šo nepilnīgo analīzi. Šajā gadījumā ir acīmredzami cita situācija, jo kaitējuma analīze aptver datus par visu gadu par četriem secīgiem gadiem, un papildus tiek uzsvērts fakts, ka minētā četru gadu perioda noslēgumā daudzās tendences, kas tika analizētas, bija pozitīvas salīdzinājumā ar gadu pirms IP.
(139)
Ievērojot iepriekšminēto, galīgi tiek secināts, ka kaitējums, kas var būt bijis nodarīts Savienības ražošanas nozarei, nav būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. IEVADS
(140)
Neskarot secinājumu par būtiska kaitējuma neesību un pieņemot, ka Savienības ražošanas nozarei radītais kaitējums var tikt uzskatīts par būtisku, Komisija pārbaudīja iespējamo cēloņsakarību.
(141)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai Savienības ražošanas nozarei jebkādu nodarīto kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistāms ar importu par dempinga cenām.
2. IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM RADĪTĀ IETEKME
(142)
Attiecīgā produkta imports palielinājās no 2007. gada līdz IP kopumā par 15 %; tā attiecīgā tirgus daļa palielinājās par 25 %, lai gan pieprasījums Savienības tirgū kritās. Minētās tendences pārsvarā sakrita ar Savienības ražošanas nozares saimnieciskā stāvokļa pasliktināšanos. Lai gan Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt savu tirgus daļu, Ķīnas veiktais imports palielinājās par vairāk kā 5 procentpunktiem.
(143)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, sākumā šķiet, ka starp importu no ĶTR un jebkādu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu pastāv cēloņsakarība.
(144)
Tomēr vērtējot sīkāk to, kāda ietekme bijusi importam par dempinga cenām uz Savienības ražošanas nozari, skaidra kopsakarība nav redzama. Piemēram, kaut arī imports no ĶTR 2007. un 2008. gadā tikpat kā nebija palielinājies (101. apsvērums) un tā CIF importa cena palielinājās par 48 procentu punktiem (103. apsvērums), 2008. gadā Savienības ražošanas nozarei tomēr radās ievērojami zaudējumi un zināmas tirgus daļas zaudējums. Turpretim no 2008. līdz 2009. gadam Ķīnas veiktais imports palielinājās par 26 % un tā CIF importa cena samazinājās par 11 procentu punktiem, bet Savienības ražošanas nozare saglabāja savu tirgus daļu un atguvās pēc 2008. gada zaudējumiem. Tāpat no 2009. gada līdz IP, kad imports no ĶTR Savienības tirgū saglabājās, Savienības ražošanas nozares stāvoklis nepārprotami uzlabojās, kā aprakstīts iepriekš kaitējuma analīzē.
(145)
Neesošā kopsakarība starp importu no ĶTR un kaitējuma rādītāju attīstību pārliecinoši norāda uz to, ka jebkādu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu veicināja un, iespējams, izraisīja citi faktori. Šis jautājums konkrētāk izskatīts turpmāk.
3. CITU FAKTORU IETEKME
(146)
Cēloņsakarības kontekstā pārbaudīja šādus citus faktorus: i) Savienības pieprasījuma kritumu, kas, iespējams, bija saistīts ar finanšu un ekonomikas krīzi 2008./2009. gadā, un ii) sojas pupu tirgus svārstības.
i) Savienības pieprasījuma kritums, sevišķi saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi 2008./2009. gadā
(147)
Attiecīgajā periodā bija vērojams Savienības patēriņa kritums, proti, par 8 %, ja 2007. gadu salīdzina ar 2010. gadu (IP). Daudzi no kaitējuma faktoriem lielā mērā attīstījās tāpat kā minētais faktors. Piemēram, ES ražošanas nozares pārdošanas apjoms arī samazinājās par 8 % salīdzinājumā ar diviem iepriekšminētajiem periodiem. Citi piemēri ir nodarbinātības līmenis, kas 2010. gadā ir par 7 % zemāks nekā 2007. gadā, tāpat arī ražīgums 2010. gadā ir par 7 % zemāks nekā 2007. gadā. Tādējādi ir skaidrs, ka pieprasījuma kritums, lai kāds būtu tā cēlonis, būtiski ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa attīstību.
(148)
Lai gan pieprasījuma samazināšanās iemesls nav tieši svarīgs cēloņsakarības analīzē, to vismaz daļēji var būt izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze. Šai kontekstā tiek norādīts, ka pieprasījums sevišķi samazinājās 2008.-2009. gadā. Laika periodu sakritības dēļ 8 procentpunktu lielais kritums 2008.-2009. gadā, ļoti iespējams, bija saistīts ar ekonomikas krīzi. Tādēļ varētu apgalvot, ka Savienības ražošanas nozarei radītais kaitējums bija ekonomikas krīzes un tādējādi samazinātā pieprasījuma izraisīts.
(149)
Tiek norādīts - Solae Belgium savā 2009. gada pārskatā atzīst, ka zemāki ienākumi no finanšu aktīviem finanšu krīzes dēļ nelabvēlīgi ietekmēja uzņēmuma finanšu stāvokli.
(150)
Tiek arī uzsvērts, ka Savienības ražošanas nozare uzlaboja savu saimniecisko stāvokli no 2009. gada līdz IP. Šāds uzlabojums skaidri sakrīt ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos.
(151)
Ievērojot iepriekš minēto, uzskata, ka pieprasījuma kritums, iespējams, zināmā mērā ekonomikas krīzes dēļ bija būtisks cēlonis jebkādam kaitējumam, kas radīts Savienības ražošanas nozarei.
(152)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs gan apgalvoja, ka finanšu un ekonomikas krīze neradīja kaitējumu, taču nesniedza nevienu pārliecinošu pierādījumu tam un vienkārši atsaucās uz vairākām citām lietām (17), kurās izdarītie secinājumi atšķīrās.
(153)
Šai sakarā tiek uzsvērts, ka ikviens gadījums vērtējams atsevišķi. Šai konkrētajā lietā fakts ir tas, ka, iespējams, daļēji ekonomikas krīzes izraisītais pieprasījuma kritums veicināja Savienības ražošanas nozares vājo stāvokli, jo nav skaidras sakarības starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares stāvokli. Kā paskaidrots iepriekš, tas faktiski zināmā mērā atklāti atzīts Solae Belgium 2009. gada pārskatā.
(154)
Tomēr starp sūdzības iesniedzēja minētajām lietām un šo lietu pastāv būtiskas atšķirības. Vairākas no tām izklāstītas turpmākajos apsvērumos.
(155)
Skābeņskābes lietā (18) daži rādītāji patiešām norādīja uz pozitīvu attīstību no 2009. gada līdz IP, tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās, savukārt šajā lietā tā palielinājās gandrīz līdz 2007. gada līmenim (19). Turklāt skābeņskābes lietā gadu no gada nebija sakarības trūkuma starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un kaitējuma rādītāju tendencēm, kas ir raksturīgi šai izskatāmajai lietai. Atšķīrās arī rentabilitātes tendences. Jo īpaši šajā lietā rentabilitāte ievērojami svārstījās. Visbeidzot šajā lietā ir ļoti lielas tirgus svārstības.
(156)
Stikla šķiedras sieta auduma lietā (20) Savienības ražošanas nozares tirgus daļa katru gadu samazinājās, kopumā par 12 procentpunktiem (21). Vienlaikus Ķīnas veiktā importa tirgus daļa gadu no gada konsekventi palielinājās, kopumā par 12,4 procentpunktiem (22). Šajā lietā Ķīnas veiktā importa tirgus daļa palielinājās līdz 2009. gadam, bet no 2009. gada līdz IP samazinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās jau 2008. gadā, bet vēlāk gandrīz sasniedza 2007. gada līmeni.
(157)
Stikla šķiedras lietā (23) importa par dempinga cenām tirgus daļa gadu no gada nepārtraukti palielinājās, kopumā par 6,3 procentpunktiem (24).
(158)
Keramikas flīžu lietā (25) importa par dempinga cenām tirgus daļa pakāpeniski palielinājās (26). Turklāt krājumu attīstība bija ļoti atšķirīga. Keramikas flīžu lietā krājumu palielināšanās bija spilgts kaitējuma faktors (27). Visbeidzot, keramikas flīžu lietas izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozares rādītāju tendence bija nelabvēlīga, lai gan būvniecības nozare bija atguvusies (28).
(159)
Visbeidzot, alifātiskā spirta lietā (29) kaitējuma rādītāju tendences no 2009. gada līdz IP atšķīrās no tendencēm šajā lietā (piem., nodarbinātības līmenis samazinājās) (30) un importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa palielinājās no 2009. gada līdz IP (31).
(160)
Sūdzības iesniedzēja prasība tādējādi bija jānoraida.
ii) Sojas pupu tirgus svārstības
(161)
Iepriekš norādīts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami svārstās, liecinot par tirgus svārstībām.
(162)
Šādas svārstības ir cieši saistītas ar izejvielu tirgus svārstībām. Parasti svarīgāko izejvielu (sojas pupu) aktuāltirgū ir ievērojamas mēneša un gada svārstības (32), turpretim galaprodukta (CCSPP) cenas parasti ir diezgan stabilas, jo par tām noslēgti ilgtermiņa līgumi. Tāpēc izmeklējamā produkta rentabilitātes līmenis ir ļoti atkarīgs no valdošās situācijas sojas pupu tirgū.
(163)
Šai sakarā tiek norādīts, ka 2008. gadā sojas pupu cenas patiešām ievērojami paaugstinājās, būtiski ietekmējot rentabilitāti un Savienības ražošanas nozares stāvokli kopumā. Sūdzības iesniedzējs pats atzina, ka sojas pupu cenas kāpums veicināja viņa slikto saimniecisko stāvokli 2008. gadā.
(164)
Ievērojot iepriekš minēto, ir skaidrs, ka sojas pupu tirgus svārstības arī bija būtisks cēlonis jebkāda veida kaitējumam, kas radīts Savienības ražošanas nozarei.
(165)
Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sojas pupu cenu svārstības nevarēja likvidēt cēloņsakarību un tās attiecās vienīgi uz zaudējumiem 2008. gadā. Tomēr par šo nekādi pamatoti pierādījumi netika iesniegti.
(166)
Tiek norādīts, ka sojas pupu cenu kāpums sakrita ar Savienības ražošanas nozares vājo saimniecisko sniegumu; sojas pupu augsto cenu uzskatīja par galveno 2008. gada zaudējumu cēloni, tāpēc 2010. gada zaudējumus, kuri sakrita ar kārtējo sojas pupu cenu kāpumu, nav īpaša iemesla aplūkot citādi.
(167)
Sūdzības iesniedzēja prasību tādējādi noraida.
4. SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU
(168)
Svarīgi cēloņi, kuru dēļ Savienības ražošanas nozarei bija radies kāds kaitējums, bija citi faktori, jo īpaši pieprasījuma samazinājums (to, iespējams, daļēji izraisīja 2008./2009. gada ekonomikas krīze) un svarīgāko izejvielu tirgus svārstības.
(169)
Tādējādi, pat pieņemot, ka Savienības ražošanas nozarei tika radīts būtisks kaitējums, nevar secināt, ka imports par dempinga cenām no ĶTR būtu radījis jebkāda veida kaitējumu, jo minētie citi faktori likvidē cēloņsakarību.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(170)
Ievērojot iepriekš konstatēto par to, ka Savienības ražošanas nozarei nav radīts kaitējums, ko varētu uzskatīt par būtisku, un cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un minēto kaitējumu katrā ziņā likvidē citi faktori, nav vajadzības pārbaudīt Savienības intereses.
G. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(171)
Ievērojot secināto par to, ka Savienības ražošanas nozarei nav radīts būtisks kaitējums, un par cēloņsakarības neesību, saskaņā ar pamatregulas 9. pantu procedūra būtu jāizbeidz, nenosakot pasākumus.
(172)
Visām iesaistītajām personām paziņoja galīgos secinājumus un nodomu izbeigt procedūru, kā arī deva iespēju paust savu viedokli. Viņu piezīmes ņēma vērā, tomēr tās negrozīja iepriekš izdarītos secinājumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sojas proteīna koncentrāta produktu importu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 27. jūnijā