РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 12. augusts)
par lauksaimniecības produktu, izņemot cukura, lieko krājumu noteikšanu un to likvidēšanas finansiālajām sekām sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5524)
(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)
(2010/454/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā V pielikuma 3. nodaļas 4. punktu,
tā kā:
(1)
Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta V pielikuma 3. nodaļas 2. punktā noteikts, ka jebkādas produktu privātas vai valsts rezerves, kas pievienošanās dienā ir brīvā apgrozībā Bulgārijā un Rumānijā (“jaunās dalībvalstis”) un kas pārsniedz daudzumu, kuru varētu uzskatīt par normālu krājumu pārnešanu, ir jālikvidē uz jauno dalībvalstu rēķina. Normālu krājumu pārnešanu katram produktam nosaka, pamatojoties uz katras tirgus kopīgās organizācijas īpašajiem kritērijiem un mērķiem.
(2)
Saskaņā ar katras tirgus organizācijas īpašiem kritērijiem un mērķiem, kā arī attiecību starp cenām jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās un Kopienas cenām, normāla krājumu pārnešana jāizvērtē, ņemot vērā atšķirīgus faktorus katrā nozarē.
(3)
Lieko krājumu apjomu aprēķina, pamatojoties uz izmaiņām iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu 2006. gadā, salīdzinājumā ar vidējām izmaiņām iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu iepriekšējos trijos gados.
(4)
Jāpielāgo aprēķina rezultāti, lai ņemtu vērā to, ka daži produkti, piemēram, sviests un sviesta eļļa, dažādas kvalitātes rīsi, apiņi, sēklas, vīna spirts, tabaka un labība ir savstarpēji aizstājami un var tikt uzskatīti par vienu grupu, tāpēc atsevišķu produktu krājumu apjoma palielināšanos vienā grupā var kompensēt ar citu produktu krājumu samazinājumu tajā pašā grupā.
(5)
Lai ņemtu vērā ekonomisko izaugsmi periodā, ko izvērtē saistībā ar lieko krājumu izmantošanu un pārtikas patēriņa palielinājumu, ko iespējams ir izraisījusi minētā izaugsme, ir ieviesta lineārās tendences funkcija, kurā par pamatu izmanto ražošanas un tirdzniecības rādītājus no 2003. līdz 2005. gadam. Ja veicot aprēķinus ar lineāro tendences funkciju, ir iegūts lielāks pārpalikums, tad tika izmantotas vidējās izmaiņas iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu, iepriekšējos trijos gados.
(6)
Lai izvairītos no nelieliem pārpalikumiem, izmanto robežvērtību. Dalībvalstij maksājumu neuzliek, ja atsevišķa produkta lieko krājumu apjoms nepārsniedz 10 % no tā apjoma, kas uzskatāms par minētā produkta normālu krājumu pārnešanu. Minētie 10 % ietver kļūdas robežu attiecībā uz statistisko informāciju, kas apkopota īpašos apstākļos laikposmā pirms pievienošanās, kā arī šīs pieejas sarežģītību un darbības jomu.
(7)
Komisija arī aicināja jaunās dalībvalstis izvirzīt argumentus par specifiskām situācijām, kas pamatotu liekos krājumus, un izvērtēja minētos argumentus. Pēc izvērtēšanas rādītāji, kas tika iegūti saskaņā ar 1. līdz 6. apsvērumā minēto metodoloģiju, netika mainīti.
(8)
Aprēķināšanu jāveic, pamatojoties uz oficiāliem datiem, kurus, ja tie ir pieejami, dalībvalstis nosūta Eurostat. Ja statistiskās konfidencialitātes dēļ minētie dati nav pieejami, jāizmanto dati, ko jaunās dalībvalstis ir oficiāli nosūtījušas Komisijai.
(9)
Attiecībā uz Bulgāriju 1. līdz 6. apsvērumā aprakstītās metodoloģijas matemātiskā piemērošana statistiskajai informācijai, kas minēta 8. apsvērumā, norāda uz to, ka Bulgārijā lieko krājumu nav, un nav vajadzības ņemt vērā argumentus par specifiskām situācijām, kas aprakstītas 7. apsvērumā.
(10)
Aprēķinot lieko krājumu finansiālās sekas, par pamatu jāizmanto izmaksas saistībā ar minētajiem krājumiem. Tā kā eksporta kompensācijas nepiemēroja konservētām sēnēm, bet attiecībā uz kurām ir konstatēti ievērojami liekie krājumi, līdzvērtīgas pieejas labad ir lietderīgi par pamatu izmantot cenu starpību starp vidējo cenu iekšējā un ārējā tirgū. Ņemot vērā to, ka finansiālās sekas, kas rodas, nosakot liekos krājumus produktiem, ir īslaicīgas, attiecīgajām dalībvalstīm jāveic atbilstoši maksājumi Savienības budžetā. Jānosaka datums, kurā jāveic minētie maksājumi. Ņemot vērā pašreizējos sarežģītos ekonomikas apstākļus, ko minējusi Rumānija, tika uzskatīts par lietderīgu pagarināt uz četriem gadiem periodu, kurā jāiemaksā minētās summas.
(11)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lauksaimniecības produktu apjomi, kas pievienošanās dienā ir brīvā apgrozībā Bulgārijā un Rumānijā un kas pārsniedz apjomus, ko var uzskatīt par normālu krājumu pārnešanu 2007. gada 1. janvārī, kā arī summas, kas iekasējamas no minētajām jaunajām dalībvalstīm sakarā ar minēto apjomu likvidēšanu, ir noteiktas pielikumā.
2. pants
1. Pielikumā norādītās summas uzskata par Savienības budžeta ieņēmumiem.
2. Rumānija var nomaksāt pielikumā noteiktās summas, veicot iemaksas Savienības budžetā četrās vienādās daļās. Pirmā daļa jāsamaksā otrā mēneša pēdējā dienā, skaitot no tā mēneša, kurā lēmums ir paziņots attiecīgajai jaunajai dalībvalstij. Pārējo daļu samaksas termiņš ir attiecīgi līdz 2011. gada 31. oktobrim, 2012. gada 31. oktobrim un 2013. gada 31. oktobrim.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.
Briselē, 2010. gada 12. augustā