РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 102/2012 НА СЪВЕТА
от 27 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели с произход от Китайската народна република и Украйна, разширено с цел да обхване вноса на стоманени въжета и кабели, изпратени от Мароко, Молдова и Република Корея, независимо дали са декларирани с произход от същите страни, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и за прекратяване на процедурата за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие по отношение на вноса на стоманени въжета и кабели с произход от Южна Африка съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1796/1999 (2) („първоначалния регламент“) Съветът налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели („СВК“) с произход, inter alia, от Китайската народна република („КНР“), Индия, Южна Африка и Украйна. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначални мерки“, а разследването, довело до мерките, наложени с първоначалния регламент, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
През 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1601/2001 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер между 9,7 % и 50,7 % върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход, inter alia, от Руската федерация. Същият размер на митото бе наложен с Регламент (ЕО) № 1279/2007 на Съвета (4) след частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. През април 2004 г. с Регламент (ЕО) № 760/2004 (5) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки с цел да обхванат СВК, изпратени от Молдова, след разследване на заобикалянето на антидъмпинговите мерки, наложени върху СВК с произход от Украйна, чрез претоварване през Молдова. По същия начин през октомври 2004 г. с Регламент (ЕО) № 1886/2004 (6) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки срещу КНР с цел да се обхване вносът на СВК, изпратени от Мароко.
(3)
С Регламент (ЕО) № 1858/2005 (7) след преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките Съветът запази първоначалните мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Същите мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“. През май 2010 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 400/2010 (8) Съветът разшири обхвата на първоначалните мерки, за да се включи и вносът на СВК, изпращани от Република Корея, след разследване на заобикалянето на антидъмпинговите мерки, наложени върху СВК с произход от КНР, чрез претоварване през Република Корея.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
На 13 ноември 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“) (9), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени въжета и кабели с произход от КНР, Южна Африка и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(5)
Преразглеждането бе започнато след обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в ЕС (EWRIS) („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи значителен дял, в този случай повече от 60 % от общото производство на СВК в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза („ПС“).
(6)
При липсата на такива данни относно вноса с произход от Индия заявителят не поиска започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките по отношение на вноса с произход от Индия. Затова срокът на мерките, прилагани по отношение на вноса с произход от Индия, изтече на 17 ноември 2010 г. (10)
3. Разследване
(7)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители и техните сдружения, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
Предвид големия брой производители износители от КНР, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието първоначално се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на представителна извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок две седмици от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(9)
Тъй като само един производител износител от КНР предостави поисканата в известието за започване информация и изрази готовност да съдейства допълнително на Комисията, бе взето решение да не се използва представителна извадка в случая на производителите износители от КНР, а да се изпрати въпросник на гореспоменатия производител.
(10)
Двадесет производители/групи производители от Съюза предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производители/групи производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от трима производители/групи производители, които бяха определени за представителни за ПС по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(11)
Осем вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Но тъй като само двама вносители реално са внасяли разглеждания продукт, Комисията реши да не използва представителна извадка и да изпрати въпросници на гореспоменатите вносители.
(12)
Затова бяха изпратени въпросници на включените в извадката трима производители/групи производители от Съюза, на двамата вносители и на всички известни производители износители в засегнатите три страни.
(13)
Производителят износител от КНР, който отговори на формуляра за включване в извадката, впоследствие не изпрати отговор на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
Един производител износител от Украйна предостави частичен отговор по време на започването на разследването. Производителят бе приканен да попълни въпросник, но той не изпрати отговор на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Украйна не е съдействал при разследването.
(15)
Един производител износител от Южна Африка изпрати отговор на въпросника.
(16)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата производители/групи производители от Съюза, включени в извадката, двама вносители и един потребител.
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия),
-
BRIDON Group, съставено от две дружества: Bridon International Ltd., Обединено кралство, и BRIDON International GmbH, Германия,
-
REDAELLI Tecna Spa, Италия;
б)
производител износител от Южна Африка
-
SCAW South Africa Ltd., Южна Африка;
в)
вносители:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Германия,
-
SENTECH International, Франция;
г)
потребител:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Испания.
(18)
Разследването относно продължаването или повторението на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РПП („разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm (според терминологията на отрасъла често наричани „СВК“), понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 („разглежданият продукт“).
2. Сходен продукт
(20)
Както бе установено в първоначалното и в последното разследване, настоящото разследване за преразглеждане потвърди, че СВК, произведени в КНР и Украйна и изнасяни за Съюза, СВК, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Южна Африка и изнасяни за Съюза, СВК, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в държава аналог (Турция), и СВК, произвеждани и продавани в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и крайно предназначение и затова са считани за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Един вносител повдигна въпрос, разглеждан по време на последното разследване от Европейската асоциация на вносителите на стоманени въжета (EWRIA). Твърди се, че разглежданият продукт и произвежданите и продавани продукти в Съюза се различават значително и че следва да се направи разграничение между въжета с общо предназначение и такива със специално предназначение. Тези аргументи бяха разгледани задълбочено в първоначалния и в последния регламент, с които се налагат временни и окончателни мерки по отношение вноса на разглеждания продукт. В съдебно дело T-369/08 EWRIA/Европейската комисия Общият съд се произнесе, че Комисията не е допуснала сериозна грешка в преценката, като не е разграничила въжетата с общо и специално предназначение в разследванията на базата на наличните доказателства (11).
(22)
Вносителят не изложи нови аргументи, с които да покаже, че основата, върху която са изградени тези констатации, се е променила, затова заключенията, направени в първоначалния и последния регламент, се потвърждават.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
1. Предварителни бележки
(24)
По отношение на КНР и Украйна никой от износителите производители не оказа пълно съдействие. Един производител износител от Украйна и един производител износител от КНР се свързаха с нас и им беше изпратен въпросникът, предназначен за производители износители. Съответните им отговори на въпросника бяха счетени за непълни и непоследователни, като не бе възможно да се извършат и проверки на място в помещенията им. Засегнатите дружества бяха надлежно уведомени в писмен вид, че при тези обстоятелства се налага да се използват наличните факти в съответствие член 18 от основния регламент. Единственият известен производител износител от Южна Африка предостави данни за експортните продажби в Съюза през РПП, което се равнява на всички експортни продажби на Южна Африка в Съюза за същия период.
(25)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от КНР, Южна Африка и Украйна възлиза на 4 833 тона, което представлява 2,4 % от пазарния дял на Съюза. По време на последното разследване общият внос на засегнатите страни възлизаше на 3 915 тона, което представляваше 2,2 % от пазарния дял на Съюза.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(26)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при първоначалното разследване. В случай на неоказване на съдействие, както при КНР и Украйна, се наложи да се използват налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
2.1. КНР
(27)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от КНР възлиза на 4 530 тона, което представлява 2,2 % от пазарния дял на Съюза.
2.1.1. Държава аналог
(28)
Тъй като Китай е икономика в преход, нормалната стойност трябваше да бъде установена на основата на информация, получена от подходяща трета страна с пазарна икономика съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(29)
При последното разследване беше използвана Турция като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност. В настоящото разследване заявителят предложи отново да се използва Турция. Никой не възрази срещу избора на държава аналог.
(30)
Разследването показа, че в Турция е налице конкурентоспособен пазар за СВК с трима вътрешни производители, снабдяващи около 53 % от пазара, както и конкуренция от вносители от трети страни. Върху разглеждания продукт в Турция не са наложени вносни мита, както и други ограничителни мерки върху вноса на СВК. Последно, както е посочено в съображение 20, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, е сходен с продукта, изнасян от производителя износител от КНР за Съюза.
(31)
Затова заключението е, че Турция представлява подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
2.1.2. Нормална стойност
(32)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на информация, получена от съдействащия производител в държава аналог, т.е. въз основа на платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Турция от несвързани купувачи. Анализирана бе предоставената информация от производителя и бе установено, че продажбите са извършени при обичайни търговски условия и имат представителен характер.
(33)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглена цена на продажбите на вътрешния пазар на несвързани купувачи от съдействалия производител в Турция.
2.1.3. Експортна цена
(34)
Поради неоказване на съдействие от страна на производителите от КНР и съгласно член 18 от основния регламент експортната цена беше определена въз основа на публичнодостъпната информация. Бе установено, че информацията, събрана на основание член 14, параграф 6 от основния регламент, е по-подходяща за изчисляването на дъмпинговия марж, отколкото Евростат, тъй като съответните кодове по КН имат по-широк продуктов обхват от разглеждания продукт, дефиниран в гореизложеното съображение 19.
2.1.4. Сравнение
(35)
С цел да се осъществи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на основа франко завод и при едно и също ниво на търговията, бяха извършени корекции на разликите, за които се установи, че засягат сравнимостта на цените. Корекциите бяха извършени с оглед разходите за транспорт и застраховка в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.1.5. Дъмпингов марж
(36)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг, възлизащ на около 38 %.
2.2. Южна Африка
(37)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от Южна Африка възлиза на 281 тона, което представлява 0,1 % от пазарния дял на Съюза, т.е. минимално ниво. Единственият известен производител реализира 100 % от този внос.
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 1 от основния регламент бе определена нормална стойност на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Южна Африка от несвързани купувачи, тъй като продажбите са извършени при обичайни търговски условия и имат представителен характер.
2.2.2. Експортна цена
(39)
Тъй като всички експортни продажби на разглежданите продукти се осъществяваха пряко към независими купувачи в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени.
2.2.3. Сравнение
(40)
С цел да се осъществи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на основа франко завод и при едно и също ниво на търговията, бяха извършени корекции на разликите, за които се твърди или се установи, че засягат сравнимостта на цените. Корекциите бяха извършени с оглед разходите за транспорт, застраховка и кредитни услуги, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид продукт. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 17 %, който е по-нисък от дъмпинговия марж от 38,6 %, констатиран при първоначалното разследване.
2.3. Украйна
(42)
Според Евростат по време на РПП общият обем на вноса на СВК от Украйна възлиза на 22 тона, което представлява по-малко от 0,1 % от пазарния дял на Съюза, т.е. на de minimis равнище.
2.3.1. Нормална стойност
(43)
Съгласно член 18 от основния регламент нормалната стойност беше определена на основата на информацията, предоставена в искането на заявителя за преразглеждане, която отговаря на реално платената или подлежаща на плащане цена на вътрешния пазар на Украйна от несвързани купувачи.
2.3.2. Експортна цена
(44)
Поради неоказване на съдействие от страна на украинските производители съгласно член 18 от основния регламент експортната цена се определи на основата на публичнодостъпната информация. Беше констатирано, че информацията, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, е най-подходяща за изчисляване на дъмпинговия марж, тъй като тази информация обхваща точно разглеждания продукт, определен в съображение 19.
2.3.3. Сравнение
(45)
За да се гарантира обективно сравнение, експортната цена бе коригирана с разходите за презокеански транспорт и застрахователните разходи, посочени в искането за преразглеждане в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Вследствие на това за РПП беше установен дъмпингов марж, възлизащ на повече от 80 %.
3. Вероятни насоки на развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителни бележки
(46)
Нито един от двадесет и осемте известни производители износители от КНР не оказа съдействие.
(47)
Двамата производители износители от Южна Африка, посочени в искането за преразглеждане, отговориха на въпросите на Комисията, но само единият с интереси в износа за Съюза оказа съдействие и попълни въпросника. Не са известни други производители от Южна Африка.
(48)
Що се отнася до Украйна, известният производител износител престана да съдейства, както е обяснено в съображение 14. Не са известни други производители в Украйна.
3.2. КНР
3.2.1. Предварителни бележки
(49)
В първоначалното разследване всички дружества от КНР бяха подложени на единно антидъмпингово мито в размер на 60,4 %. Обемът на вноса от КНР намаля значително - от 11 484 тона по време на разглеждания период на първоначалното разследване (ЕС-15) до 1 942 тона по време на РПП на последното разследване (ЕС-25), но после нарасна на 4 530 тона през текущия РПП. Същевременно следва да се отбележи, че от 2001 г. насам вносът от КНР показва тенденция към нарастване. Текущият пазарен дял на КНР е около 2,2 %.
(50)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени, беше разгледана ценовата политика на производителите износители на други външни пазари, експортните им цени за Съюза, производственият им капацитет и практиките за заобикаляне. Информацията за вносните цени от износителите се основава на данни от Евростат, тази относно обема и цените - на статистически данни на КНР, а тази относно капацитета се основава на информацията, съдържаща се в искането. Беше констатирано, че данните на Евростат са най-подходящи за сравнение със статистическите данни на КНР, тъй като сравнението е единствено възможно за по-широк продуктов обхват, както се обяснява в следващото съображение.
3.2.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(51)
Статистическите данни, налични в базите данни на КНР с публичен достъп, имат по-широк продуктов обхват от разглеждания продукт. Затова на основата на тези данни не може да се изготви съществен анализ на количествата, изнасяни за други пазари. Анализът на цените, за който може да се използва база данни на КНР, се основава на разумни изчисления предвид сходните характеристики на другите продукти, евентуално включени в анализа.
(52)
Въз основа на наличната информация, както е обяснено в гореизложеното съображение, бе констатирано, че експортните цени от КНР за други пазари за износ са били средно значително по-ниски от експортните цени за Съюза (с около 30 %, без да се включват платените антидъмпингови мита). Тъй като, както е заключено в съображение 36, експортните продажби от КНР за Съюза се осъществяваха на дъмпингови нива, това показва, че износът към пазарите на други трети страни най-вероятно е дъмпингов, и то на нива, по-високи от тези на експортните продажби за Съюза. Също така беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. На тази основа и (като се взеха) предвид ниските нива на цените на пазарите на трети страни, се стигна до заключението, че съществува вероятност от значително намаление на експортните цени за Съюза, което ще доведе до увеличаване на дъмпинга.
3.2.3. Връзка между експортните цени за трети страни и равнището на цените в Съюза
(53)
В допълнение на това се установи, че ценовото равнище на продажбите на ПС в Съюза е средно значително по-високо от равнището на експортните цени на износителя от КНР към пазарите на други трети страни. Фактът, че общо преобладаващото ценово равнище на разглеждания продукт на пазара на Съюза увеличава атрактивността на пазара на Съюза, се отнася и за КНР. По-високите ценови нива на пазара на Съюза са стимул за засилен внос в Съюза.
3.2.4. Дъмпингов марж
(54)
Както бе установено в съображение 36, експортните продажби от КНР за Съюза се извършваха на дъмпингови цени, значително по ниски от нормалната стойност в държава аналог. Няма причини да се смята, че при отсъствието на действащите мерки вносът няма да се осъществява на подобни дъмпингови цени, но в по-големи количества.
3.2.5. Неизползван капацитет и складови наличности
(55)
Според искането за преразглеждане и съгласно проверката на публичнодостъпните данни (т.е. данни, публикувани от дружествата на уебсайтовете им) капацитетът на всички производители износители в КНР се изчислява на 1 355 000 тона. По оценка на заявителя използването на капацитета на производителите от КНР е около 63 %, което означава неизползван капацитет, възлизащ на повече от 500 000 тона. Заявителят също предостави информация за допълнителни производствени мощности, които се въвеждат в момента, и за размера на вътрешния пазар. Тоест производителите от КНР имат значителен резервен капацитет, който като цяло надхвърля не само количеството на експорта за Съюза по време на РПП, но и общото потребление на Съюза. Така че капацитетът за увеличаване на количествата, изнасяни за Съюза, съществува, особено защото няма признаци, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция в такива количества. В това отношение следва да се отбележи, че в резултат на присъствието на значителен брой конкуриращи се производители на вътрешния пазар на КНР е малко вероятно той да бъде способен да поеме значителен обем от неизползвания капацитет.
3.2.6. Практики за заобикаляне на мерките
(56)
Констатира се заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР чрез претоварване на вноса през Мароко през 2004 г. и през Република Корея през 2010 г. Това е показателно за ясния интерес на продавачи на СВК от КНР към пазара на Съюза и тяхното нежелание да се конкурират на него при недъмпингови нива. Това се приема като още един показател, че износът от КНР вероятно ще нараства по обем и ще навлезе на пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако мерките бъдат отменени.
3.3. Южна Африка
3.3.1. Предварителни бележки
(57)
В Южна Африка са известни двама производители. Както бе обяснено по-горе, един производител износител оказа съдействие в настоящото разследване за преразглеждане.
(58)
Другият известен производител не прояви интерес към износа за Съюза, като заяви, че производственият му капацитет е изцяло използван и продажбите се реализират на вътрешния пазар в Южна Африка.
(59)
Вносът от Южна Африка намаля значително след налагането на първоначалните мерки. През РПП пазарният дял на вноса от Южна Африка (0,1 %) беше под минималния праг и възлизаше общо на 281 тона. Освен това крайното предназначение на по-голямата част от вноса беше за офшорна употреба, която се разрасна значително след предходното разследване, и съответно вносът не минаваше през митническа проверка в ЕС. Само малки количества от разглеждания продукт бяха пуснати за свободно обращение в рамките на ЕС.
(60)
За да се установи дали дъмпингът ще продължи при отмяна на мерките, беше разгледана информацията, предоставена от оказалия съдействие износител относно обема и цените на износа за Общността и за трети страни, неизползвания капацитет и наличните запаси, както и положението на вътрешния пазар в Южна Африка.
3.3.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(61)
Съдействащият износител на разглеждания продукт осигури информация относно обема и цените на пазарите за износ, различни от Съюза. Производителят износител продава значителна част от производството си на пазарите за износ, въпреки че през разглеждания период обемът намалява. Експортната дейност на дружеството е съсредоточена най-вече в следните два пазарни сегмента: въжета за рудодобив в дълбоки шахти и за приложения в морското сондиране.
(62)
Експортните цени на дружеството за трети страни, сравнени с експортните цени за Съюза, включително съответното антидъмпингово мито, са като цяло значително по-високи през всички години в разглеждания период (между 30 % и 70 %). Ценовото предимство, постигнато от износителя на пазарите на трети страни в сравнение с цените на пазара на Съюза. предполага, че в бъдеще износителят не би пуснал значителни количества на пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. В този смисъл се счита, както е обяснено в съображение 61 по-горе, че експортната дейност на дружеството е съсредоточена върху продукти, чието търсене не е предимно на пазара на Съюза.
3.3.3. Неизползван капацитет и складови наличности
(63)
След последното разследване съдействащият производител износител поддържа стабилно ниво на складови наличности. Използването на капацитета (около 70-75 %) също беше на обичайните нива предвид техническите ограничения в производствения процес. Максималният наличен свободен капацитет е между 1 500 и 3 500 тона. Производителят износител не възнамерява съществено да разширява производствения си капацитет. Капацитетът за увеличаване на изнасяните за Съюза количества изглежда много ограничен, особено поради факта, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са в състояние да поемат допълнителната продукция.
(64)
Освен това се отбелязва, че продукцията се реализира главно на вътрешния пазар, където се постига висока рентабилност, затова дружеството няма интерес към износ на значителни количества за Съюза.
3.4. Украйна
3.4.1. Предварителни бележки
(65)
Предвид липсата на съдействие от известния украински производител износител, както е обяснено в съображение 14 по-горе, констатациите бяха на основата на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Тъй като наличната информация за промишлеността на Украйна е незначителна, следващите заключения са основани на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане на заявителя и публичнодостъпните статистически данни за търговията. Отбелязва се, че не са известни други производители в Украйна и че следващите съображения относно производствения капацитет се отнасят до единия известен производител износител.
(66)
За да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи. в случай че мерките бъдат отменени, бяха разгледани експортните цени за трети страни, неизползваният капацитет и практиките за заобикаляне.
3.4.2. Връзка между експортните цени за трети страни и експортните цени за Съюза
(67)
При отсъствието на друга, по-достоверна информация беше използвана информацията за други пазари за износ, предоставена в искането за преглед, която се основава на публичнодостъпни статистически данни. Анализът на наличните числа разкри, че средните експортни цени за тези страни са значително по-ниски от средните експортни цени за Съюза. Както вече беше обяснено по-горе за случаите на КНР и Южна Африка, експортните цени за други трети страни се приемат за показател за вероятните нива на цените при експортни продажби в Съюза, в случай че мерките бъдат отменени. На тази основа се стигна до заключението, че съществува значителна възможност за намаляване на експортните цени за Съюза, като е много вероятно това да стане на дъмпингови нива.
3.4.3. Неизползван капацитет
(68)
През последните година двамата известни досега производители износители сляха дейността си. В резултат производственият капацитет, установен в последното разследване, бе намален. Според доказателствата, налични в искането и заявени от известния производител износител, прогнозният производствен капацитет в Украйна е между 35 000 и 40 000 тона, от който за реално производство се използват около 70 %. Свободният капацитет е между 10 500 и 12 000 тона, което показва, че съществува капацитет за значително увеличение на количествата за износ. Видимото потребление в Украйна, изчислено въз основа на известното производство и статистическите данни за вноса и износа, показва, че вътрешният пазар не може да поеме допълнителен капацитет. И така Украйна остава страната, от която пренасочването на неизползван капацитет към пазара на Съюза предстои най-скоро от всички засегнати страни, особено поради факта, че липсват признаци, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар са в състояние да поемат допълнителна продукция.
3.4.4. Практики за заобикаляне на мерките
(69)
След налагането на съществуващите мерки върху вноса на СВК от Украйна беше установено, че те се заобикалят чрез внос на СВК от Молдова. Счита се, че установената практика за заобикаляне на мерките е допълнителен фактор, който показва интереса към навлизане на пазара на Съюза и липсата на конкурентоспособност на пазара на Съюза при недъмпингови нива на цените.
3.5. Заключение
(70)
Беше установено продължаване на значителния дъмпинг от страна на КНР и Украйна и намаляване на дъмпинга от Южна Африка, макар че обемите на вноса от Южна Африка и Украйна са на ниско ниво.
(71)
За да се провери дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени, бяха анализирани свободните капацитети и неизползваните складови наличности, а също и ценообразуващите и експортните стратегии на различните пазари. Анализът показа, че е налице съществен свободен капацитет и натрупани складови наличност в КНР и в по-малка степен в Украйна. В Южна Африка не бяха установи необичайни налични запаси и значителен свободен капацитет. В допълнение бе констатирано, че експортните цени за трети страни са като цяло по-ниски от тези за пазара на Съюза в случая на КНР и Украйна и че поради това Съюзът остава атрактивен пазар за производителите износители от тези страни. Износът от Южна Африка за други страни обаче е на значително по-високи нива от износа за Съюза и изглежда, че не е на дъмпингови цени. Следователно се стигна до заключението, че е много вероятно износът от КНР и Украйна към трети страни да бъде пренасочен към Съюза, ако достъпът до пазара на Съюза е без антидъмпингови мерки. Също така наличният свободен производствен капацитет вероятно би довел до увеличен внос от тези страни. В допълнение анализът на ценообразуващите стратегии разкри, че износът от Украйна и КНР вероятно ще бъде на дъмпингови цени. В случаите на КНР и Украйна това заключение се налага още повече от факта, че съществуващите мерки се заобикалят чрез внос през други страни, което показва, че тези страни износителки не са конкурентоспособни на пазара на Съюза на справедливи цени. Обратно, производителят от Южна Африка е способен да се конкурира с други производители, включително производители от Съюза, на пазарите на други трети страни на справедливи цени. Предвид гореизложеното по отношение КНР и Украйна беше установено, че ако се позволи изтичане на срока на действие на мерките, това вероятно ще доведе до продължаване на дъмпинга в значителни количества. Обратно, предвид намаленото ниво на дъмпинг след първоначалното разследване, фактът, че износът за други страни се извършва на значително по-високи цени, отколкото за ЕС, и предвидимо ниското търсене на продукти от Южна Африка, по отношение на вноса от Южна Африка се счита, че продължаването на дъмпинговия внос в значителни количества е малко вероятно.
(72)
Правителството на Украйна коментира гореизложените констатации и заяви, че твърдението, че отмяната на антидъмпинговите мерки би довела до пренасочване на производителя от Украйна към пазара на Съюза, е преувеличено и необосновано. В подкрепа на изявлението си правителството заяви, че действащите мерки са довели до загуба на клиенти в ЕС и в резултат - до прекратяване на износа за Съюза, и че износът на Украйна вече е съсредоточен в пазарите на ОНД и Азия. Правителството обаче не коментира привлекателността на пазара на Съюза, създадена от значителната ценова разлика на тези пазари, както е посочено в съображение 67 по-горе, и така не забелязва голямата вероятност украинският износ да се пренасочи към Съюза, ако се позволи изтичане на срока на действие на мерките.
(73)
След разгласяването заявителят твърди, че намалелият обем на износа от производителя в Южна Африка за други пазари се предвижда да доведе до нарастване на свободния капацитет, което няма да бъде поето от вътрешния пазар и съответно ще доведе до увеличен износ за Съюза. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства. Напротив, наблюденията са, че спадналите експортни продажби на съдействащия износител през разглеждания период се компенсираха от вътрешните продажби, които намаляха в по-малка степен през същия период. Също така общият обем на продажбите на дружеството се е увеличил между 2009 г. и РП. Така че няма признаци, че твърденията на заявителя са обосновани.
(74)
Заявителят освен това критикува Комисията, че не е взела предвид неоказването на съдействие от страна на другия производител от Южна Африка, и посочи, че това, че същото дружество не е изнасяло в миналото, не е причина да не изнася в бъдеще. В това отношение се отбелязва, че през разглеждания период въпросното дружество не е изнасяло за Съюза. Антидъмпинговите мерки не са инструмент за забрана на законния внос в Съюза. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
Г. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ В СЪЮЗА
(75)
В рамките на Съюза СВК се произвеждат от над 25 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(76)
Както е посочено в съображение 10, от следните 20 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от трима производители/групи производители:
-
BRIDON Group съставено от Bridon International Ltd (Обединено кралство) и Bridon International GmbH (Германия),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Германия),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Германия),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Германия),
-
Teufelberger Seil GmbH (Германия),
-
ZBD Group A.S. (Чешка република),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Испания),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Португалия),
-
D. Koronakis SA (Гърция),
-
N. Leventeris SA (Гърция),
-
Drumet SA (Полша),
-
Метизи АД (България),
-
Arcelor Mittal Wire France (Франция),
-
Brunton Shaw UK Limited (Обединено кралство),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Румъния),
-
Redaelli Tecna Spa (Италия),
-
Remer SRL (Италия),
-
Metal Press SRL (Италия),
-
Randers Reb International A/S (Дания).
(77)
Отбелязва се, че тримата производители от извадката от Съюза произвеждат 40 % от общата продукция по време на РПП, а гореизброените 20 производители от Съюза произвеждат 96 % от общата продукция на Съюза по време на РПП, което се счита за представителна извадка от общото производство на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление в рамките на пазара на Съюза
(78)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от ПС на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(79)
Потреблението в Съюза намаля с 21 % от 255 985 тона на 203 331 тона в периода между 2007 г. и РПП. По-точно след леко увеличение от 1 % през 2008 г. то намалява значително с 22 процентни пункта през 2009 г. като следствие от икономическия спад и остава на подобно ниво по време на РПП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Потребление в Съюза
(в тонове)
255 986
257 652
201 975
203 331
Индекс
100
101
79
79
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Натрупване
(80)
При първоначалното разследване вносът на СВК с произход от КНР, Южна Африка и Украйна беше оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(81)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка страна, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Той показа, че вносът от КНР и Украйна, за разлика от вноса от Южна Африка, е вероятно да нараства до нива, значително по-високи от достигнатите по време на РПП, и определено да надвиши прага на пренебрежимост, в случай че мерките бъдат отменени. Що се отнася до Южна Африка, бе установено, че капацитетът за увеличаване на изнасяните за Съюза количества е много ограничен поради малкия свободен капацитет и факта, че пазарите на трети страни или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнителна продукция, ако има такава.
(82)
По отношение на условията на конкуренция между вносните продукти бе установено, че вносът от Южна Африка не се конкурира пряко с вноса от другите две страни. В този смисъл цените на видовете продукти, внесени от Южна Африка, бяха значително по-високи от тези на вноса от другите две страни, както се посочва в съображения 87 и 91 по-долу. Действително по-високите цени доведоха до липса на подбиване на цените от Южна Африка, противно на констатацията за значително подбиване на цените от вноса от другите две страни.
(83)
По отношение на вноса от трите засегнати страни разследването установи, че внесените СВК от тези страни са сходни в своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове вносни СВК са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че вносните СВК с произход от засегнатите страни се конкурират със СВК, произведени в Съюза.
(84)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на КНР и Украйна. Поради това вносът от тези две страни бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4, и по-специално посочените в него условия за конкуренция между внесените продукти не се изпълняват от Южна Африка, вносът с произход от тази страна се разглежда отделно.
2.2. Внос от КНР и Украйна
2.2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(85)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Украйна намалява с 54 % през разглеждания период. През 2009 г. се наблюдава значителен спад, възлизащ на 43 процентни пункта, следван от допълнителен спад от 13 процентни пункта по време на РПП.
(86)
Пазарният дял на вноса от КНР и Украйна спада от 3,8 % до 2,2 % по време на разглеждания период.
(87)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават с 29 % през разглеждания период. След първото увеличение от 11 % през 2008 г. те се увеличават допълнително през 2009 г. и остават стабилни през РПП.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос
(в тонове)
9 844
10 081
5 830
4 553
Индекс
100
102
59
46
Пазарен дял в проценти
3,8 %
3,9 %
2,9 %
2,2 %
Индекс
100
102
75
58
Цена на вноса
1 073
1 195
1 394
1 388
Индекс
100
111
130
129
2.2.2. Подбиване на цените
(88)
Поради неоказването на съдействие от производителите износители от КНР и украинските производители износители подбиването на цени в статистиката на вноса по кодове на КН се установи, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на СВК с произход от КНР и Украйна се движеше между 47,4 % до 58,2 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
2.3. Внос от Южна Африка
2.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Южна Африка
(89)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Южна Африка намалява със 77 % през разглеждания период. През 2009 г. се наблюдава значителен спад, възлизащ на 94 процентни пункта, следван от леко увеличение от 17 процентни пункта по време на РПП.
(90)
Пазарният дял на вноса от Южна Африка спада от 0,5 % до 0,1 % по време на разглеждания период.
(91)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 52 % през разглеждания период.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос
(в тонове)
1 229
846
73
281
индекс
100
69
6
23
Пазарен дял в проценти
0,5 %
0,3 %
0,0 %
0,1 %
индекс
100
68
7
29
Цена на вноса
1 504
1 929
2 217
2 280
индекс
100
128
147
152
2.3.2. Подбиване на цените
(92)
Подбиването на цените се установи чрез експортните цени на съдействащия производител от Южна Африка, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че същото е отрицателно. Поради липсата на други производители износители в Южна Африка това заключение е валидно и за страната като цяло.
3. Внос от страни, обхванати от разширяването на мерките
3.1. Република Корея
(93)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, бе констатирано заобикаляне на първоначалните мерки от страна на КНР чрез претоварване през Република Корея (Южна Корея). Следователно антидъмпинговото мито, наложено върху вноса с произход от КНР, се разширява с цел да обхване и вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпращани от Южна Корея, с изключение на произведените от единадесетте действителни производители от Южна Корея.
(94)
След разследването на заобикалянето на мярката и разширяването на антидъмпинговото мито с цел да обхване вноса, изпратен от Южна Корея, вносът значително намалява и пазарният дял намалява от 18,7 % през 2007 г. на 12,8 % през РПП. Това процентно съотношение изглежда отговаря на дела на действителните корейски производители износители, на които бе предоставено освобождаване от мито.
3.2. Молдова
(95)
Беше констатирано, че вносът с произход или изпращан от Молдова е почти нулев по време на разглеждания период. Затова не беше счетено за необходимо да се извърши допълнителен анализ.
3.3. Мароко
(96)
Вносът с произход или изпращан от Мароко е намалял с 51 % по време на разглеждания период. Пазарният му дял представлява по-малко от 0,5 % по време на разглеждания период.
4. Други страни, засегнати от антидъмпинговите мерки
(97)
Според данни на Евростат обемът на вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация, както са определени в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1601/2001 (12), намалява с 41 % по време на разглеждания период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Русия намалява от 1,5 % през 2007 г. на 1,1 % през РПП.
5. Икономическо състояние на ПС
(99)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5.1. Предварителни бележки
(100)
С оглед на факта, че по отношение на ПС е използвана представителна извадка, вредите са оценени както на основата на информацията, получена на ниво цялостна ПС, както е в съображение 75, така и на основата на информацията, събрана на ниво представителна извадка от производители от Съюза.
(101)
Когато се използва представителна извадка в съответствие с установената практика, някои показатели за претърпени вреди (производство, капацитет, производителност, складова наличност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за ПС като цяло, докато показателите за претърпени вреди, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, стойност на продукцията, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на основата на информацията, събрана на ниво представителна извадка от производители от Съюза.
(102)
Един от включените в извадката производители - група Bridon, Bridon International Limited, води счетоводството си в GBP по време на разглеждания период. В резултат на това някои показатели за вреда бяха повлияни от флуктуацията на курса GBP-EUR по време на разглеждания период.
5.2. Данни, отнасящи се до ПС
а) Производство
(103)
Производството на ПС намаля с 9 % между 2007 г. и РПП, т.е. от 182 681 тона на 165 394 тона. Обемът на производството остана непроменен през 2008 г., но после намаля съществено с 13 % през 2009 г. вследствие на глобалния икономически спад. Обемът се възстанови през РПП и се увеличи с 4 процентни пункта. Обемът на производството намаля по-малко, отколкото потреблението на пазара на Съюза вследствие на търсенето на пазарите извън ЕС.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен обем
(в тонове)
182 681
182 691
159 266
165 394
индекс
100
100
87
91
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(104)
Производственият капацитет намалява с 6 % през разглеждания период. През 2009 г. той намалява с 10 %, преди да се увеличи с 4 процентни пункта през РПП. Тъй като производството намалява сравнително повече, отколкото капацитетът, съответното използване на капацитета намалява от 69 % през 2007 г. на 66 % по време на РПП.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет
265 779
261 383
239 312
249 254
индекс
100
98
90
94
Използване на капацитета
69 %
70 %
67 %
66 %
индекс
100
102
97
97
в) Складова наличност
(105)
Нивото на складовата наличност в края на периода в ПС се увеличава през 2008 г. и 2009 г., но намалява през РПП до нивото от 2007 г.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Складова наличност в края на периода
(в тонове)
12 656
13 254
12 790
12 651
индекс
100
105
101
100
г) Обем на продажбите
(106)
Продажбите от ПС на пазара на Съюза са намалели с 20 % между 2007 г. и РПП. След намалението с 5 % през 2008 г. обемът на продажбите намалява допълнително с 24 процентни пункта през 2009 г. вследствие на икономическия спад. Това развитие е в съответствие с еволюцията на пазара на Съюза, който се свива с 21 % между 2007 г. и РПП в резултат на икономическия спад.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
112 387
106 431
80 340
89 551
индекс
100
95
71
80
д) Пазарен дял
(107)
ПС успява да запази пазарния си дял от 44 % непроменен между 2007 г. и РПП. През 2008 и 2009 г. обаче има спад в пазарния дял съответно до 41 и 40 % от потреблението на Съюза.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял
44 %
41 %
40 %
44 %
индекс
100
94
91
100
е) Растеж
(108)
Между 2007 г. и РПП, когато потреблението на Съюза намалява с 21 %, обемът на продажбите на ПС намалява само с 20 %. Затова ПС показва известно увеличение на пазарния дял, а вносът от засегнатите страни губи почти 2 процентни пункта през същия период.
ж) Трудова заетост
(109)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза намалява с 12 % в периода между 2007 г. и РПП. Главното намаление се осъществява през 2009 г., когато заетостта спада с 8 процентни пункта. Това показва, че ПС е в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Трудова заетост
3 052
2 978
2 752
2 694
индекс
100
98
90
88
з) Производителност
(110)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е променлива по време на разглеждания период - увеличи се с 2 процентни пункта през 2008 г., после спадна с 5 процентни пункта през 2009 г. и след това се увеличи с 6 процентни пункта по време на РПП.
ПС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност
59,9
61,3
57,9
61,4
индекс
100
102
97
103
и) Размер на дъмпинговия марж
(111)
Що се отнася до въздействието върху ПС на размера на действителния марж на дъмпинга, който беше висок, предвид обема на вноса от засегнатите страни и наличието на антидъмпингови мита, то не може да се счита за значително.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
й) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(112)
Единичните продажни цени на ПС нарастват с 11 % между 2007 г. и РПП. Цените се увеличиха прогресивно с 16 % до 2009 г., а след това спаднаха с 5 процентни пункта през РПП. Това развитие на цените е свързано с факта, че промишлеността на Съюза успя да прехвърли поръчките на високи цени, възложени преди икономическия спад, към 2009 г. То е свързано и с постепенната миграция на ПС към по-скъпи СВК, по-точно СВК с по-голям диаметър.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/тон)
3 219
3 492
3 720
3 560
Индекс
100
108
116
111
к) Заплати
(113)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. Не бива обаче да се правят съществени заключения от долната таблица, тъй като заплащането на заето лице е силно повлияно от флуктуацията на курса GBP-EUR по време на разглеждания период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Заплати/заето лице (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
индекс
100
92
85
88
л) Инвестиции и способност за привличане на капитали
(114)
Въпреки че инвестициите в СВК намаляват с 32 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на над 35 милиона евро. Инвестициите се съсредоточават главно в СВК с висок марж. Включените в извадката производители не срещат трудности да привлекат капитал по време на разглеждания период, тъй като инвестициите обичайно се изплащат в рамките на няколко години.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Инвестиции
(хил. евро)
12 331
9 038
6 283
8 406
индекс
100
73
51
68
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(115)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността между 2008 г. и РПП е над планираните 5 %, посочени в първоначалното разследване. Резултатите, постигнати от включените в извадката производители, се обясняват главно с ценовото развитие между 2007 г. и РПП и с устойчивото глобално търсене на същите производители, което им позволява да намалят фиксираните разходи. Намалената рентабилност по време на РПП се обяснява с намалението на цените и производствения обем, което оказва отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
индекс
100
158
307
179
н) Възвръщаемост на инвестициите
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като брутна печалба, генерирана от свързана със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко и непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
ВНИ (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
индекс
100
184
312
284
о) Паричен поток
(117)
Състоянието на паричния поток се подобрява между 2007 г. и РПП и следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2007 г.
2008 г.
2009
РПП
Паричен поток
(хил. евро)
20 255
38 579
60 276
45 841
индекс
100
190
298
226
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(118)
Макар че според разгледаните по-горе показатели ПС е пострадала от икономическия спад заради намаляването на обема на продажбите, производствения обем, заетостта и инвестициите, те показват също така, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в ЕС и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение в ПС вследствие на налагането на антидъмпингови мерки през 1999 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се възстановява от последиците на предходните дъмпингови практики.
(119)
Правителството на Украйна посочи, че не разбира как вдигането на антидъмпиговите мита върху украинския внос може да доведе до вреда за ПС, когато показателите за вреда представят главно положителни тенденции в период на икономическа криза, и особено между 2009 г. и РПП. Този анализ обаче се основава на ограничен период, а не на целия разглеждан период. Следва да се отбележи, че този период не е представителен за цялостната тенденция, която започва от положение, при което не е постигната дори планираната печалба, а постигането ѝ е въпреки икономическата криза, която се отрази на ПС и показателите ѝ, в края на разглеждания период. Действително, както е посочено в съображения 112 и 115, относително положителната обща картина на ПС се обяснява, от една страна, с натоварената книга за поръчки в края на 2008 г. г., която бе прехвърлена към 2009 г., а от друга страна, с увеличението на потреблението на пазарите извън ЕС, което допринася за общата положителна тенденция при показателите за печалбата.
5.4. Заключение
(120)
Въпреки че потреблението намалява с 21 %, ПС успява да запази пазарния си дял, цените се увеличават с 11 %, складовите наличности остават на приемливо ниво, а производственият обем намалява по-малко, отколкото потреблението. По отношение на рентабилността ПС е на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(121)
Както е обяснено в съображения 55 и 68, производителите износители в КНР и Украйна имат потенциал значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет. Действително е налице значителен капацитет, възлизащ на повече от 500 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Поради това има вероятност значителни количества СКВ от КНР и Украйна да проникнат на пазара на Съюза с цел възвръщане на изгубен пазарен дял и допълнително увеличаване, в случай че мерките бъдат отменени.
(122)
Както се подчерта в съображение 88, бе установено, че цените на вноса от КНР и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Вероятно ниските цени ще продължат и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 67, цените дори могат да спаднат още. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще намали цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото положение на ПС. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на ПС е тясно свързано с ценовото ниво на пазара на Съюза. Поради това, ако ПС бъде изложена на увеличен обем внос от КНР и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на финансовото положение, както беше констатирано в първоначалното разследване. Вследствие на горното се стига до заключението, че отмяната на мерките върху внос с произход от КНР и Украйна вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреди на промишлеността на Съюза.
(123)
Що се отнася до Южна Африка и както е посочено в съображение 63, изглежда, че свободният капацитет е ограничен. Както се подчертава в съображение 92, експортните цени от Южна Африка за ЕС съгласно констатациите не подбиват цените на ПС. Предвид малкия обем на износа за ЕС, които влиза на пазара на Съюза, експортните цени на СВК от Южна Африка за петте главни пазара извън ЕС също са сравними с цените на ПС по вид на продукта. Констатацията е, че тези цени не подбиват цените и на ПС.
(124)
Предвид ограничения свободен капацитет и липсата на подбиване на цени заключението е, че отмяната на мерките върху вноса с произход Южна Африка по всяка вероятност няма да доведе до повтаряне на вредата за ПС.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу КНР и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценката на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(126)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход КНР и Украйна не е в интерес на Съюза.
2. Интерес на ПС
(127)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-конкретно фактът, че ПС запази пазарния си дял по време на разглеждания период, е в ярък контраст с положението, предхождащо налагането на мерките през 1999 г. Също така периодът между 2007 г. и РПП се характеризира и с подобряване на положението на промишлеността на Съюза по отношение на рентабилността. В допълнение следва да се напомни и за заобикалянето на мерките чрез внос от Мароко, Молдова и Южна Корея. При липсата на това развитие положението на промишлеността на Съюза би било още по-благоприятно.
(128)
Логично е да се очаква, че ПС ще продължи да има полза от запазването на мерките. В случай че мерките срещу вноса с произход от КНР и Украйна не бъдат запазени, има вероятност ПС да започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези страни и финансовото ѝ положение да продължи да се влошава.
3. Интерес на вносителите
(129)
Припомня се, че при първоначалните разследвания беше установено, че въздействието от налагането на мерки ще бъде незначително. Както бе посочено в съображение 11, двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при процедурата. Те твърдят, че мерките повишават цените. Разследването обаче разкри, че съществуват други източници на предлагане и че вносните цени от други страни са на нива, подобни на тези от КНР.
(130)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на действието на мерките няма да ги засегне неоправдано.
4. Интерес на потребителите
(131)
СВК имат широка гама приложения и поради това могат да бъдат засегнати голям брой промишлени отрасли, например риболов, морски транспорт, нефтодобив и газодобив, минно дело, горско стопанство, въздушен транспорт, гражданско строителство, строителство, асансьорно производство. Горният списък от промишлени отрасли е само ориентировъчен.
(132)
Комисията изпрати въпросници до всички известни потребители. Както се посочва в съображение 16, в тази процедура съдейства само един потребител. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че СВК не представлява значителен дял от производствените му разходи. В този контекст заключението е, че предвид пренебрежимия ефект на цената на СВК върху отраслите на потребителите и съществуването на други налични източници на предлагане, действащите мерки нямат съществен ефект върху промишлеността на ползвателите на продукта.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(133)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(134)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, въз основа на които намерението е да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход Южна Африка. Също така им беше предоставен срок, през който да представят коментари след разгласяването. Не бяха получени коментари, които да променят направените по-горе заключения.
(135)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от КНР и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно, срокът на действие на мерките върху вноса от Южна Африка следва да бъде оставен да изтече.
(136)
Както е посочено в съображения 2 и 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт от Украйна и КНР са разширени с цел да обхванат и вноса на СВК, изпращани съответно от Молдова, Мароко и Република Корея, с деклариран или не произход от Молдова, Мароко и Република Корея. Обхватът на антидъмпинговите мита, чието действие спрямо вноса на разглеждания продукт ще бъде запазено, както е посочено в съображение 2, следва да продължава да бъде разширяван и по отношение на вноса на СВК, изпращани от Молдова, Мароко и Република Корея, с деклариран или не произход от Молдова, Мароко и Република Корея. Производителят износител от Мароко, който е изключен от разширяването на мерките съгласно Регламент (ЕО) № 1886/2004, следва да бъде изключен и от мерките, наложени с настоящия регламент. Единадесетте производители износители от Южна Корея, които са изключени от разширяването на мерките съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 400/2010, следва да бъдат изключени и от мерките, наложени с настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на железни или стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, понастоящем попадащи под кодове по КН: ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (кодове по ТАРИК 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 и 7312109819) и с произход от Китайската народна република и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната CIF цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и с произход от Китайската народна република, е 60,4 %.
3. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната CIF цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и с произход от Украйна, е 51,8 %.
4. Обхватът на окончателното антидъмпингово мито, наложено върху вноса с произход от Китайската народна република, както е посочено в параграф 2, се разширява с цел да обхване вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпратени от Мароко, с деклариран или не произход от Мароко (кодове по ТАРИК 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 и 7312109812), с изключение на произведените от Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Мароко (допълнителен код по ТАРИК A567) и вноса на същите стоманени въжета, изпращани от Република Корея, с деклариран или не произход от Република Корея (кодове по ТАРИК 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 и 7312109813), с изключение на произведените от дружествата, изброени по-долу:
Държава
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Република Корея
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към вноса от Украйна, както е посочено в параграф 3, се разширява с цел да обхване вноса на същите стоманени въжета и кабели, изпратени от Молдова, с деклариран или не произход от Молдова (кодове по ТАРИК съответно 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 и 7312109811).
6. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
7. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на стоманени въжета и кабели, включително стоманени въжета закрит тип, с изключение на въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, с произход от Южна Африка и понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 януари 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 102/2012
(2012. gada 27. janvāris),
ar kuru pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, Moldovas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi minētajās valstīs, un ar kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu izbeidz termiņa beigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. un 4. punktu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR), Indijā, Dienvidāfrikā un Ukrainā. Turpmāk šie pasākumi tiks saukti par “sākotnējiem pasākumiem”, bet izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica šos pasākumus, - par “sākotnējo izmeklēšanu”.
(2)
Padome 2001. gadā ar Regulu (EK) Nr. 1601/2001 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu 9,7 % līdz 50,7 % apmērā tādu dažu veidu dzelzs vai tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Krievijas Federācijā. Tāda paša līmeņa maksājumus pēc daļējas starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1279/2007 (4). Pēc izmeklēšanas saistībā ar Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu caur Moldovu Padome 2004. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 760/2004 (5) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Moldovas sūtītam tērauda trošu un tauvu importam. Tāpat Padome 2004. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (6) sākotnējos pasākumus, kas bija piemēroti ĶTR, attiecināja arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas.
(3)
Ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 1858/2005 (7) Padome pēc termiņu beigu pārskatīšanas saglabāja sākotnējos pasākumus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. Turpmāk šie pasākumi tiks dēvēti par “spēkā esošajiem pasākumiem”, bet termiņa beigu izmeklēšana - par “pēdējo izmeklēšanu”. Pēc izmeklēšanas saistībā ar tādu ĶTR izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam noteikto antidempinga pasākumu apiešanu, kas nosūtītas no Korejas Republikas, Padome 2010. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 400/2010 (8) sākotnējos pasākumus piemēroja arī no Korejas Republikas sūtītu tērauda trošu un tauvu importam.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Komisija 2010. gada 13. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (9) attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
(5)
Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad pamatotu pieprasījumu iesniedza Eiropas Savienības Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās tērauda trošu un tauvu produkcijas Savienībā. Pieprasījums bija pamatots ar to, ka, beidzoties pasākumiem, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei (“SRN”).
(6)
Ņemot vērā to, ka nebija šādu pierādījumu par importu no Indijas, pieprasījuma iesniedzējs neprasīja sākt termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes preču importu. Tādēļ pasākumi, ko piemēroja Indijas izcelsmes importam, tika izbeigti 2010. gada 17. novembrī (10).
3. Izmeklēšana
(7)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, importētājus, zināmos lietotājus un to apvienības, eksportētājvalstu pārstāvjus, pieprasījuma iesniedzēju un Savienības ražotājus, kas bija minēti pārskatīšanas sākšanas pieprasījumā. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(8)
Ņemot vērā to, ka izmeklēšanā bija iesaistīti daudzi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un importētāji, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu sākotnēji bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu lemt, vai tiešām nepieciešama pārbaude izlases viedā, un, ja ir, lai tā varētu veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza divu nedēļu laikā pēc procedūras sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Ņemot vērā to, ka tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi turpmāk sadarboties ar Komisiju, tika nolemts ĶTR ražotājiem eksportētājiem nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajam ražotājam.
(10)
Kopā 20 Savienības ražotāji/ražotāju grupas iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Pamatojoties uz Savienības ražotāju/ražotāju grupu sniegto informāciju, Komisija izveidoja trīs ražotāju/ražotāju grupu izlasi, kas tika atzīta par pietiekami reprezentatīvu attiecībā uz SRN, ņemot vērā līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomus Savienībā.
(11)
Astoņi importētāji iesniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un pauda vēlmi sadarboties ar Komisiju. Tomēr, tā kā tikai divi no tiem bija faktiski importējuši attiecīgo ražojumu, Komisija nolēma nepiemērot pārbaudi izlases veidā un nosūtīt anketu iepriekš minētajiem importētājiem.
(12)
Tāpēc anketas nosūtīja trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajās trīs valstīs.
(13)
ĶTR ražotājs eksportētājs, kas aizpildīja atlases veidlapu, vēlāk neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no ĶTR.
(14)
Izmeklēšanas sākšanas laikā viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas iesniedza nepilnīgu informāciju. Šis ražotājs tika lūgts aizpildīt anketu, tomēr tas neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā nesadarbojās neviens ražotājs eksportētājs no Ukrainas.
(15)
Aizpildītu anketu iesniedza viens ražotājs eksportētājs no Dienvidāfrikas.
(16)
Aizpildītas anketas tika saņemtas arī no visiem trim atlasītajiem Savienības ražotājiem/ražotāju grupām, diviem importētājiem un viena lietotāja.
(17)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:
a)
Savienības ražotāji:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vācija,
-
BRIDON Group, ko veido divi uzņēmumi: Bridon International Ltd, Apvienotā Karaliste, un BRIDON International GmbH, Vācija,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itālija;
b)
ražotājs eksportētājs Dienvidāfrikā:
-
SCAW South Africa Ltd, Dienvidāfrika;
c)
importētāji:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Vācija,
-
SENTECH International, Francija;
d)
lietotājs:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spānija.
(18)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtējumam būtiskās tendences tika analizētas par laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(19)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās gan sākotnējā izmeklēšana, gan pēdējā izmeklēšana un saistībā ar ko tika noteikti spēkā esošie pasākumi, proti, tās ir tērauda troses un tauvas, tostarp slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējoša tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (nozares terminoloģijā tās bieži apzīmē ar “SWR”) un kuras pašlaik klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”).
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās sākotnējā un pēdējā izmeklēšanā konstatētais, proti, ka gan ĶTR un Ukrainā ražotajām SWR, ko eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību, gan SWR, ko ražo un pārdod analogās valsts, Turcijas, iekšzemes tirgū, gan arī SWR, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un galalietojumi, tādēļ tās tika atzītas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(21)
Importētājs izvirzīja argumentu, kas tika minēts arī Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācijas (EWRIA) veiktajā pēdējā izmeklēšanā. Tas apgalvoja, ka attiecīgais ražojums un Savienībā ražotais un tirgotais ražojums būtiski atšķiras un ka ir jānodala vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses. Šie argumenti ir sīki iztirzāti gan sākotnējā regulā, gan pēdējā regulā, ar ko nosaka pagaidu un galīgos pasākumus attiecīgā ražojuma importam. Turklāt spriedumā lietā T-369/08 “EWRIA pret Eiropas Komisiju” Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisija nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, izmeklēšanās nenodalot vispārēja pielietojuma troses un speciāla pielietojuma troses, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem (11).
(22)
Ņemot vērā to, ka importētājs neizvirzīja nekādus jaunus argumentus, kas pierādītu, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata izdarīti sākotnējie atzinumi, tika apstiprināti gan sākotnējā, gan pēdējā regulā izdarītie secinājumi.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(23)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika analizēts, vai dempings varētu turpināties vai atkārtoties pēc spēkā esošo pasākumu izbeigšanas.
1. Ievada piezīmes
(24)
Attiecībā uz ĶTR un Ukrainu neviens ražotājs eksportētājs nesadarbojās pilnībā. Pieteicās viens ražotājs eksportētājs no Ukrainas un viens ražotājs eksportētājs no ĶTR, un tiem tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas. To atbildes uz anketas jautājumiem tika uzskatītas par nepilnīgām un nekonsekventām, un pārbaudes apmeklējumus viņu telpās neveica. Attiecīgos uzņēmumus pienācīgi rakstiski informēja, ka šādos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tiks izmantoti pieejamie fakti. Dienvidāfrikas vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs PIP laikā iesniedza informāciju par savu eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, kas atbilda visam Dienvidāfrikas eksporta pārdošanas apjomam uz Savienību attiecīgajā laikposmā.
(25)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas bija 4 833 tonnas, kas bija 2,4 % no Savienības tirgus daļas. Pēdējās izmeklēšanas laikā kopējais importa apjoms no attiecīgajām valstīm bija 3 915 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas.
2. Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu, ja apstākļi nebija mainījušies un ja bija pieejama informācija, tika izmantotas tās pašas metodes, kas sākotnējā izmeklēšanā. Nesadarbošanās gadījumā, piemēram, ĶTR un Ukrainas gadījumā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izmantoti pieejamie fakti.
2.1. ĶTR
(27)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no ĶTR bija 4 530 tonnas, kas atbilda 2,2 % no Savienības tirgus daļas.
2.1.1. Analogā valsts
(28)
Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomikas valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta attiecīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku.
(29)
Pēdējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai kā analogo valsti izmantoja Turciju. Arī šajā izmeklēšanā pieprasījuma iesniedzējs ierosināja izmantot Turciju. Neviens neiebilda pret šādu analogās valsts izvēli.
(30)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Turcijā ir konkurējošs SWR tirgus, kur trīs vietējie ražotāji nodrošina aptuveni 53 % no tirgus un ar tiem konkurē imports no citām trešām valstīm. Turcijā nav noteikti ievedmuitas nodokļi attiecīgajam ražojumam, tāpat nepastāv ierobežojumi SWR importam Turcijā. Visbeidzot, kā minēts 20. apsvērumā, Turcijas iekšzemes tirgū ražotais un pārdotais ražojums ir līdzīgs ražojumam, ko ĶTR ražotājs eksportētājs eksportē uz Savienību.
(31)
Tāpēc ir secināts, ka Turcija ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
2.1.2. Normālā vērtība
(32)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza analogās valsts ražotājs, kurš bija piekritis sadarboties, t. i., pamatojoties uz cenu, kādu Turcijas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji. Tika izvērtēta šā ražotāja sniegtā informācija un atzīts, ka šie pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi.
(33)
Tādējādi normālo vērtību noteica kā sadarbībā iesaistītā Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū.
2.1.3. Eksporta cena
(34)
Tā kā ĶTR ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai nekā Eurostat informāciju, jo attiecīgie KN kodi aptver plašāku ražojumu spektru nekā tikai attiecīgais ražojums, kas noteikts 19. apsvērumā.
2.1.4. Salīdzinājums
(35)
Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām atzina, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas.
2.1.5. Dempinga starpība
(36)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv ievērojams dempings aptuveni 38 % apmērā.
2.2. Dienvidāfrika
(37)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Dienvidāfrikas bija 281 tonna, kas atbilda 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija minimāls. Vienīgais zināmais ražotājs eksportētājs veidoja 100 % no šā importa.
2.2.1. Normālā vērtība
(38)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu, kādu Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū ir maksājuši vai maksās nesaistīti pircēji, jo tika atzīts, ka šie pārdevumi veikti parastā tirdzniecības apritē un ir reprezentatīvi.
2.2.2. Eksporta cena
(39)
Ņemot vērā to, ka viss attiecīgā ražojuma pārdotais eksporta apjoms bija pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu.
2.2.3. Salīdzinājums
(40)
Lai nodrošinātu ražotāju normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenu un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, par kurām apgalvo un ir pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika veiktas, ņemot vērā transporta, apdrošināšanas un kredītu izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.
2.2.4. Dempinga starpība
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto cenu eksportam uz Savienību katram ražojuma veidam. Šis salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings aptuveni 17 % apmērā, kas ir mazāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētā 38,6 % dempinga starpība.
2.3. Ukraina
(42)
PIP laikā Eurostat reģistrētais kopējais SWR importa apjoms no Ukrainas bija 22 tonnas, kas atbilda mazāk nekā 0,1 % no Savienības tirgus daļas, t. i., bija de minimis līmenī.
2.3.1. Normālā vērtība
(43)
Atbilstīgi pamatregulas 18. pantam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, kas atbilda nesaistītu pircēju samaksātajai vai maksājamajai cenai Ukrainas iekšzemes tirgū.
2.3.2. Eksporta cena
(44)
Tā kā Ukrainas ražotāji nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju. Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 6. punktam apkopoto informāciju atzina par atbilstošāku dempinga starpības aprēķināšanai, jo šī informācija precīzi aptvēra attiecīgo ražojumu, kas noteikts 19. apsvērumā.
2.3.3. Salīdzinājums
(45)
Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā norādītās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Tādējādi tika noteikts, ka PIP laikā dempinga starpība pārsniedza 80 %.
3. Iespējamās importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievada piezīmes
(46)
Neviens no 28 zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās.
(47)
Divi pārskatīšanas pieprasījumā minētie Dienvidāfrikas ražotāji eksportētāji atbildēja uz Komisijas jautājumiem, bet tikai viens no ražotājiem, kas bija ieinteresēts eksportēt uz Savienību, sadarbojās un aizpildīja anketu. Nav zināmi citi ražotāji Dienvidāfrikā.
(48)
Ukrainā zināmais ražotājs eksportētājs pārtrauca sadarbību, kā paskaidrots 14. apsvērumā. Nav zināmi citi ražotāji Ukrainā.
3.2. ĶTR
3.2.1. Ievada piezīmes
(49)
Sākotnējā izmeklēšanā visiem ĶTR uzņēmumiem piemēroja vienotu antidempinga maksājumu 60,4 % apmērā. Importa apjomi no ĶTR būtiski samazinājās no 11 484 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā (ES 15) līdz 1 942 tonnām pēdējās izmeklēšanas PIP laikā (ES 25), bet tad atkal palielinājās līdz 4 530 tonnām pašreizējā PIP laikā. Tomēr importa apjomam no ĶTR kopš 2001. gada ir tendence pieaugt. Pašreizējā ĶTR tirgus daļa ir aptuveni 2,2 %.
(50)
Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings varētu turpināties, tika pētīta to ražotāju cenu noteikšanas prakse, kuri eksportē uz citiem eksporta tirgiem, eksporta cenas uz Savienību, ražošanas jaudas un pasākumu apiešanas prakse. Informāciju par eksportētāju importa cenām noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem, informāciju par eksporta apjomiem un cenām noteica, pamatojoties uz ĶTR statistikas datiem, bet informāciju par ražošanas jaudu - pamatojoties uz pieprasījumā iekļauto informāciju. Eurostat datus atzina par pašiem piemērotākajiem salīdzināšanai ar ĶTR statistikas informāciju, jo saskaņā ar nākamo apsvērumu bija iespējams salīdzināt tikai plašāku ražojumu klāstu.
3.2.2. Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību
(51)
Statistikas informācija, kas pieejama ĶTR publiskajās datubāzēs, aptver plašāku ražojumu klāstu, nevis tikai attiecīgo ražojumu. Tādēļ, pamatojoties uz šo informāciju, nebija iespējams veikt uz citiem tirgiem eksportēto daudzumu jēgpilnu analīzi. Cenu analīze, kurai varēja izmantot ĶTR datubāzi, ir balstīta uz saprātīgiem aprēķiniem, ņemot vērā līdzīgās īpašības citiem ražojumiem, kurus iespējams iekļaut analīzē.
(52)
Saskaņā ar iepriekšējā apsvērumā minēto, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka no Ķīnas uz citiem eksporta tirgiem eksportēto preču vidējās cenas bija ievērojami zemākas nekā uz Savienību eksportēto preču cenas (par aptuveni 30 %, neņemot vērā samaksātos antidempinga maksājumus). Ņemot vērā to, ka saskaņā ar 36. apsvērumu eksporta pārdošana no ĶTR uz Savienību notika par dempinga cenām, tas nozīmēja, ka eksportam uz trešo valstu tirgiem, iespējams, piemēroja vēl zemākas dempinga cenas nekā eksportam uz Savienības tirgu. Turklāt tika ņemts vērā arī tas, ka eksporta cenu līmeni uz trešām valstīm var uzskatīt par rādītāju, kas liecina par iespējamo eksporta cenu līmeni uz Savienību pasākumu atcelšanas gadījumā. Pamatojoties uz šādu apsvērumu un ņemot vērā zemās cenas uz trešo valstu tirgiem, tika secināts, ka pastāv ievērojama peļņas norma, lai samazinātu eksporta cenas uz Savienību, kas savukārt atkal palielinātu dempingu.
3.2.3. Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Savienībā
(53)
Tāpat tika secināts, ka cenas, par kādām SRN savus ražojumus pārdod Savienībā, vidēji bija ievērojami augstākas nekā ĶTR eksportētāju cenas, kas noteiktas eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem. Fakts, ka, pateicoties attiecīgā ražojuma vispārējam cenu līmenim Savienības tirgū, tas ir ļoti pievilcīgs tirgus, attiecas arī uz ĶTR. Augstās cenas Savienības tirgū ir stimuls palielināt eksporta apjomus uz Savienību.
3.2.4. Dempinga starpība
(54)
Kā secināts 36. apsvērumā, eksporta pārdevumi no ĶTR uz Savienību tika veikti par ievērojamām dempinga cenām salīdzinājumā ar analogās valsts normālo vērtību. Nav pamata uzskatīt, ka tad, ja nebūtu piemēroti antidempinga pasākumi, imports lielos apjomos netiktu veikts par līdzīgām dempinga cenām.
3.2.5. Neizmantotā jauda un krājumi
(55)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu un ņemot vērā publiski pieejamo informāciju (t. i., informāciju, ko uzņēmumi ir publicējuši savās tīmekļa vietnēs), tika lēsts, ka visu ĶTR ražotāju eksportētāju kopējā ražošanas jauda ir aptuveni 1 355 000 tonnas. Pieprasījuma iesniedzējs ir aprēķinājis, ka ĶTR ražotāji izmanto aptuveni 63 % no jaudas, norādot, ka neizmantotā jauda ir vairāk nekā 500 000 tonnu. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis informāciju par jaunām rūpnīcām, kas tiek celtas, un iekšzemes tirgus lielumu. Tādējādi ĶTR ražotājiem ir ievērojama jaudas rezerve, kas pārsniedz ne tikai eksporta apjomu uz Savienību PIP laikā, bet arī visu kopējo patēriņu Savienībā. Tādējādi eksistē jauda, lai ievērojami palielinātu eksporta apjomu uz Savienību, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šādus papildu saražotos daudzumus. Šajā ziņā jānorāda, ka, ņemot vērā konkurējošo ražotāju lielo skaitu, maz ticams, ka ĶTR iekšzemes tirgus varētu patērēt nozīmīgu daļu no šīs jaudas rezerves.
3.2.6. Pasākumu apiešanas prakse
(56)
Tika konstatēts, ka pasākumi, kas ir spēkā saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR, tika apieti, 2004. gadā veicot importu caur Maroku un 2010. gadā - caur Korejas Republiku. Tas liecina par skaidru ĶTR SWR ražotāju ieinteresētību attiecībā uz Savienības tirgu un par to nevēlēšanos konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas. To uzskata vēl par vienu rādītāju, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksporta apjoms no ĶTR var palielināties un ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām.
3.3. Dienvidāfrika
3.3.1. Ievada piezīmes
(57)
Dienvidāfrikā ir divi zināmi ražotāji. Kā paskaidrots iepriekš, šajā pārskatīšanas izmeklēšanā sadarbojās viens ražotājs.
(58)
Otrs zināmais ražotājs neizrādīja interesi eksportēt uz Savienību un norādīja, ka tā ražošanas jauda tiek pilnībā izmantota un tas savu produkciju pārdod Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū.
(59)
Kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas imports no Dienvidāfrikas ir ievērojami samazinājies. Dienvidāfrikas ražojumu importa tirgus daļa (0,1 %) PIP laikā bija zem minimālā sliekšņa un kopumā bija tikai 281 tonna. Turklāt lielākā daļa no šā importa galu galā bija paredzēta izmantošanai ārzonās, kas kopš iepriekšējās izmeklēšanas ir būtiski palielinājusies, un ES netika atmuitota. Tikai nelieli attiecīgā ražojuma daudzumi nokļuva brīvā apgrozībā ES.
(60)
Lai noteiktu, vai pasākumu atcelšanas gadījumā dempings turpinātos, tika pārbaudīta eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija par to ražojumu daudzumu un cenām, kas paredzēti eksportam uz ES un trešām valstīm, neizmantoto jaudu, krājumiem un situāciju Dienvidāfrikas iekšzemes tirgū.
3.3.2. Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību
(61)
Attiecīgā ražojuma eksportētājs, kurš sadarbojās, sniedza informāciju par ražojuma apjomiem un cenām citos eksporta tirgos, kas nav Savienība. Šis ražotājs eksportētājs ievērojamu daļu no savas produkcijas pārdod eksporta tirgos, lai gan attiecīgajā periodā eksporta apjomi samazinājās. Uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta galvenokārt uz diviem konkrētiem tirgus segmentiem: troses dziļurbumu šahtām un urbumiem atklātā jūrā.
(62)
Uzņēmuma eksporta cenas trešo valstu tirgos visos attiecīgā laikposma gados bija ievērojami augstākas nekā eksporta cenas uz Savienību pēc antidempinga maksājuma piemērošanas (30-70 %). Cenu priekšrocība, ko eksportētājs bija panācis citos trešo valstu tirgos salīdzinājumā ar cenām Savienības tirgū, liecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā šis eksportētājs nākotnē neienāks Savienības tirgū ar nozīmīgu eksporta apjomu. Šajā saistībā tika arī uzskatīts, kā paskaidrots iepriekš 61. apsvērumā, ka šā uzņēmuma darbība eksporta jomā ir koncentrēta uz ražojumiem, kas nav primāri pieprasīti Savienības tirgū.
3.3.3. Neizmantotā jauda un krājumi
(63)
Kopš pēdējās izmeklēšanas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, krājumu līmenis ir bijis stabils. Arī izmantotā jaudas daļa (aptuveni 70-75 %) bija ierastajā līmenī, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus ražošanas procesā. Maksimālā pieejamā rezerves jauda ir 1 500 līdz 3 500 tonnas. Ražotājs eksportētājs neplāno būtiski palielināt savu ražošanas jaudu. Spēja palielināt eksporta apjomus uz Savienību šķiet ļoti ierobežota, ņemot vērā to, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu.
(64)
Turklāt jānorāda, ka saražotā produkcija nonāk galvenokārt iekšzemes tirgū, kur tiek gūta liela peļņa, tādēļ uzņēmums nav ieinteresēts eksportēt ievērojamus apjomus uz Savienību.
3.4. Ukraina
3.4.1. Ievada piezīmes
(65)
Zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, kā paskaidrots iepriekš 14. apsvērumā, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Tā kā par Ukrainas ražošanas nozari ir maz informācijas, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti vienīgi uz informāciju, kas bija sniegta pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā un ir publiski pieejama tirdzniecības statistikā. Jānorāda, ka Ukrainā nav zināmi citi ražotāji un ka turpmāk izklāstītie apsvērumi saistībā ar konkrēto ražošanas jaudu attiecas uz zināmo ražotāju eksportētāju.
(66)
Lai noteiktu, vai pēc pasākumu atcelšanas varētu turpināties dempings, tika pētītas eksporta cenas gan uz trešām valstīm, gan uz Savienību, neizmantotā jauda un pasākumu apiešanas prakse.
3.4.2. Saistība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un eksporta cenām uz Savienību
(67)
Ņemot vērā to, ka nav pieejama cita ticamāka informācija, tika ņemta vērā pieprasījumā sniegtā informācija attiecībā uz citiem eksporta tirgiem, kuras pamatā bija publiski pieejamā statistika. Pieejamo datu analīze rāda, ka vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz šīm valstīm, bija ievērojami zemākas nekā vidējās cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienību. Kā jau iepriekš izskaidrots, attiecībā uz ĶTR un Dienvidāfriku eksporta cenas uz citām trešām valstīm ir uzskatāmas par rādītāju, kas liecina par iespējamo cenu līmeni eksporta ražojumiem uz Savienību, ja pasākumi tiktu atcelti. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka ir ievērojama iespēja samazināt eksporta cenas uz Savienību un, ļoti iespējams, līdz dempinga līmenim.
3.4.3. Neizmantotā jauda
(68)
Pēdējos gados divi iepriekš zināmie ražotāji eksportētāji apvienoja savu darbību. Tādēļ samazinājās pēdējā izmeklēšanā noteiktā ražošanas jauda. Saskaņā ar pieprasījumā minēto informāciju un zināmā ražotāja eksportētāja sniegtajām ziņām aptuvenā ražošanas jauda Ukrainā ir 35 000 līdz 40 000 tonnu, no kuras faktiski izmanto aptuveni 70 %. Tādējādi rezerves jauda, kas ir robežās no 10 500 līdz 12 000 tonnu, norāda, ka ir iespējas būtiski palielināt eksporta apjomu uz Savienību. Redzamais patēriņš Ukrainā, kas aprēķināts, pamatojoties uz zināmo ražošanas un statistikas informāciju par importu un eksportu, liecina, ka iekšzemes tirgus nevar patērēt papildu ražošanas jaudu. Tātad no visām attiecīgajām valstīm Ukraina joprojām ir tā valsts, kur pastāv vislielākā iespējamība, ka neizmantotā jauda tiks novirzīta uz Savienības tirgu, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt šo papildu produkcijas apjomu.
3.4.4. Pasākumu apiešanas prakse
(69)
Pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas SWR importam no Ukrainas tika konstatēts, ka šie pasākumi tiek apieti, importējot SWR caur Moldovu. Konstatētā apiešanas prakse uzskatāma par papildu faktoru, kas liecina par ieinteresētību ienākt Savienības tirgū un nespēju konkurēt Savienības tirgū bez dempinga cenu piemērošanas.
3.5. Secinājums
(70)
ĶTR un Ukrainas gadījumā un mazākā mērā arī Dienvidāfrikas gadījumā tika konstatēta vērā ņemama dempinga turpināšanās, lai gan importa apjomi no Dienvidāfrikas un Ukrainas bija nelieli.
(71)
Lai pārbaudītu, vai pēc antidempinga pasākumu atcelšanas dempings varētu turpināties, tika analizētas jaudas rezerves un neizmantotie krājumi, kā arī cenu noteikšanas un eksporta stratēģijas dažādos tirgos. Analīze parādīja, ka ĶTR un mazākā mērā arī Ukrainā pastāv būtiska jaudas rezerve un uzkrājumi. Dienvidāfrikā nekonstatēja ne būtisku jaudas rezervi, ne virsnormas krājumus. Turklāt tika konstatēts, ka ĶTR un Ukrainas gadījumā uz trešām valstīm eksportētajiem ražojumiem noteiktās cenas parasti ir zemākas nekā cenas, kas noteiktas eksportam uz Savienības tirgu, un ka Savienība tāpēc joprojām ir pievilcīgs tirgus šo valstu ražotājiem eksportētājiem. Tomēr Dienvidāfrikas ražotāju eksporta apjomi uz citām valstīm bija būtiski lielāki nekā uz Savienību, un šķiet, ka dempinga cenas netika piemērotas. Tādēļ tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas eksportu uz trešām valstīm varētu pārorientēt uz Savienību, ja Savienības tirgum būtu iespējams piekļūt, nepiemērojot antidempinga pasākumus. Arī ražošanas jaudas rezervi varētu izmantot, lai palielinātu importu no šīm valstīm. Turklāt, analizējot cenu noteikšanas stratēģijas, atklājās, ka šo ražojumu eksports no Ukrainas un ĶTR, visticamāk, būtu par dempinga cenām. Šos secinājumus apstiprināja fakts, ka gan ĶTR, gan Ukraina izrādījās apgājušas spēkā esošos pasākumus, importējot caur citām valstīm, un tas liecina, ka šīs eksportētājvalstis nespētu konkurēt Savienības tirgū ar taisnīgām cenām. Turpretī Dienvidāfrikas ražotājus atzina par spējīgiem konkurēt ar citiem ražotājiem, tostarp ar Savienības ražotājiem, trešo valstu tirgos ar taisnīgām cenām. Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecībā uz ĶTR un Ukrainu ir konstatēts, ka dempings, visticamāk, turpinātos būtiskā apmērā, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot. Turpretī, ņemot vērā dempinga samazināšanos kopš sākotnējās izmeklēšanas, faktu, ka eksportam uz citām valstīm nosaka stipri augstākas cenas nekā uz ES, un paredzamo zemo pieprasījumu pēc Dienvidāfrikas ražojumiem, tika uzskatīts, ka no Dienvidāfrikas importa dempings, visticamāk, neturpinātos būtiskā apmērā.
(72)
Ukrainas valdība, komentējot iepriekš minētos konstatējumus, norādīja, ka apgalvojums par to, ka antidempinga pasākumu atcelšanas rezultātā Ukrainas ražotājs pārorientētos uz Savienības tirgu, ir nepamatots un pārspīlēts. Pamatojot savu apgalvojumu, tā centās pierādīt, ka spēkā esošo pasākumu dēļ ir zuduši kontakti ar pircējiem ES, tādējādi ir pārtraukts eksports uz Savienība, un ka patlaban Ukrainas eksports ir orientēts uz Neatkarīgo Valstu Savienības un Āzijas tirgiem. Tomēr Ukrainas valdība nesniedza komentārus par Savienības tirgus pievilcīgumu, kas izriet no tajā vērojamajām būtiskajām cenu atšķirībām ar minētajiem tirgiem, kā minēts 67. apsvērumā, tādējādi ignorējot faktu, ka Ukrainas eksports varētu tikt novirzīts uz Savienību, ja pēc termiņa beigām pasākumus neturpinātu piemērot.
(73)
Pēc informācijas saņemšanas pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka Dienvidāfrikas ražotāja eksporta apjoms uz citiem tirgiem samazinās, tāpēc tiek prognozēts, ka palielināsies jaudas rezerve, kas netiks patērēta iekšzemes tirgū, un tādējādi pieaugs imports uz Savienību. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem. Tika novērots tieši pretējais - sadarbībā iesaistītā eksportētāja eksporta pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās, turpretim iekšzemes tirgū veiktie pārdevumi minētajā periodā samazinājās mazākā apmērā. Laikposmā no 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam uzņēmuma kopējais pārdošanas apjoms palielinājās. Tādējādi nekas neliecina par to, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentācija būtu pamatota.
(74)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pārmeta Komisijai, ka tā nav ņēmusi vērā otra Dienvidāfrikas ražotāja nesadarbošanos, un norādīja, ka, lai gan šis uzņēmums līdz šim nav nodarbojies ar eksportu, nav pamata uzskatīt, ka tas nesāks eksportēt nākotnē. Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā minētais uzņēmums neeksportēja uz Savienību. Antidempinga pasākumi neliedz veikt likumīgu importu uz Savienību. Tādējādi šis apgalvojums bija jānoraida.
D. SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(75)
Savienībā SWR ražo vairāk nekā 25 ražotāji/ražotāju grupas, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(76)
Kā norādīts 10. apsvērumā, izlasē iekļāva trīs ražotājus/ražotāju grupas no turpmāk minētajiem 20 Savienības ražotājiem, kuri iesniedza prasīto informāciju:
-
BRIDON Group, ko veido Bridon International Ltd (Apvienotā Karaliste) un Bridon International GmbH (Vācija),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vācija),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Vācija),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vācija),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vācija),
-
Teufelberger Seil GmbH (Vācija),
-
ZBD Group A.S. (Čehijas Republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spānija),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugāle),
-
D. Koronakis SA (Grieķija),
-
N. Leventeris SA (Grieķija),
-
Drumet SA (Polija),
-
Metizi JSC (Bulgārija),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francija),
-
Brunton Shaw UK Limited (Apvienotā Karaliste),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumānija),
-
Redaelli Tecna Spa (Itālija),
-
Remer SRL (Itālija),
-
Metal Press SRL (Itālija),
-
Randers Reb International A/S (Dānija).
(77)
Tiek norādīts, ka trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 40 % no Savienības kopējās produkcijas, turpretī 20 iepriekš norādītie Savienības ražotāji PIP laikā saražoja 96 % no visas Savienībā saražotās produkcijas, un tas uzskatāms par reprezentatīvu rādītāju.
E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(78)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz SRN pārdoto apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par visu ES importa apjomu.
(79)
Laikposmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 21 % - no 255 985 tonnām līdz 203 331 tonnai. Pēc tam, kad 2008. gadā tas bija nedaudz palielinājies par 1 %, 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes dēļ tas būtiski samazinājās par 22 procentpunktiem un līdzīgā līmenī palika arī PIP laikā.
2007
2008
2009
PIP
Patēriņš Savienībā
(tonnās)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indekss
100
101
79
79
2. Imports no attiecīgajām valstīm
2.1. Kumulācija
(80)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu iepriekšējās izmeklēšanās ĶTR, Dienvidāfrikas un Ukrainas izcelsmes SWR imports tika novērtēts kumulatīvi. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī šajā izmeklēšanā.
(81)
Šajā ziņā tika secināts, ka dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz minimālo apjomu. Attiecībā uz daudzumiem tika analizēti katras valsts iespējamie eksporta apjomi pasākumu atcelšanas gadījumā. Atklājās, ka pasākumu atcelšanas gadījumā imports no ĶTR un Ukrainas pretēji importam no Dienvidāfrikas, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz Dienvidāfriku tika konstatēts, ka, ņemot vērā nelielo jaudas rezervi un faktu, ka trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu patērēt papildu produkcijas daudzumu, ja tāds būtu, tai ir ļoti ierobežotas iespējas palielināt eksporta apjomu uz Savienību.
(82)
Attiecībā uz importēto ražojumu savstarpējo konkurenci tika konstatēts, ka no Dienvidāfrikas importētie ražojumi tiešā veidā nekonkurē ar ražojumiem, ko importē no abām pārējām valstīm. Šajā ziņā jānorāda, ka no Dienvidāfrikas importēto ražojuma veidu cenas bija ievērojami augstākas nekā no abām pārējām valstīm importēto ražojumu cenas, kā izklāstīts 87. un 91. apsvērumā. Šīs augstās cenas neradīja no Dienvidāfrikas importēto ražojumu cenu samazinājumu pretstatā būtiskajam cenu samazinājumam, ko konstatēja no abām pārējām valstīm importētajiem ražojumiem.
(83)
Attiecībā uz importu no trīs minētajām valstīm izmeklēšanā konstatēja, ka no šīm valstīm importētajām SWR ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt dažādi importēto SWR veidi bija savstarpēji aizvietojami ar Savienībā ražotajām SWR, un tos tirgoja Savienībā vienā un tajā pašā laikposmā. Ņemot vērā iepriekš teikto, tika uzskatīts, ka attiecīgo valstu izcelsmes importētās SWR konkurē ar Savienībā ražotajām SWR.
(84)
Pamatojoties uz iepriekšējo apsvērumu, tika uzskatīts, ka Ķīna un Ukraina atbilst pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc no šīm abām valstīm importēto ražojumu ietekme tika vērtēta kumulatīvi. Tā kā imports no Dienvidāfrikas neatbilda 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem, jo īpaši attiecībā uz savstarpējo konkurenci, šīs valsts izcelsmes ražojumu importa ietekmi vērtēja atsevišķi.
2.2. Imports no ĶTR un Ukrainas
2.2.1. Importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(85)
Atbilstīgi Eurostat datiem ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 54 %. Ievērojamu kritumu par 43 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 13 procentpunktiem.
(86)
No ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 3,8 % līdz 2,2 %.
(87)
Importa cenas attiecīgajā periodā pieauga par 29 %. 2008. gadā tās pieauga par 11 % un arī 2009. gadā turpināja paaugstināties, bet PIP laikā saglabājās nemainīgas.
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms
(tonnās)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indekss
100
102
59
46
Tirgus daļa (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indekss
100
102
75
58
Importa cena
1 073
1 195
1 394
1 388
Indekss
100
111
130
129
2.2.2. Cenu samazinājums
(88)
Tā kā ĶTR un Ukrainas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, cenu samazinājums bija jānosaka, pamatojoties uz importa statistiku atbilstīgi KN kodam, izmantojot informāciju, kas savākta, pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 6. punktu. PIP laikā ĶTR un Ukrainas izcelsmes importēto SWR cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, bija robežās no 47,4 % līdz 58,2 %.
2.3. Imports no Dienvidāfrikas
2.3.1. No Dienvidāfrikas veiktā importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(89)
Atbilstīgi Eurostat datiem Dienvidāfrikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 77 %. Ievērojamu kritumu par 94 procentpunktiem novēroja 2009. gadā, un pēc tam, PIP laikā, importa apjoms samazinājās vēl par 17 procentpunktiem.
(90)
No Dienvidāfrikas importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 0,5 % līdz 0,1 %.
(91)
Importa cenas attiecīgajā periodā stabili pieauga par 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Importa apjoms
(tonnās)
1 229
846
73
281
Indekss
100
69
6
23
Tirgus daļa (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Indekss
100
68
7
29
Importa cena
1 504
1 929
2 217
2 280
Indekss
100
128
147
152
2.3.2. Cenu samazinājums
(92)
Cenu samazinājums, neskaitot antidempinga maksājumu, tika noteikts, izmantojot eksporta cenas, kuras paziņoja Dienvidāfrikas ražotājs, kas sadarbojās, un tika atzīts par negatīvu. Tā kā Dienvidāfrikā nav citu ražotāju eksportētāju, šis secinājums attiecas arī uz visu valsti kopumā.
3. Imports no valstīm, uz kurām attiecināja antidempinga pasākumus
3.1. Korejas Republika
(93)
Kā minēts 3. apsvērumā, tika konstatēts, ka sākotnējo Ķīnai piemēroto pasākumu apiešana notika caur Korejas Republiku (Dienvidkoreju). Tādēļ ĶTR izcelsmes importam noteikto antidempinga maksājumu attiecināja arī uz to pašu SWR importu caur Dienvidkoreju, izņemot tos ražojumus, kurus patiešām bija ražojuši 11 Dienvidkorejas ražotāji.
(94)
Izmeklējot antidempinga maksājumu apiešanas gadījumus un attiecinot antidempinga maksājumus arī uz importu caur Dienvidkoreju, importa apjoms būtiski samazinājās un arī tirgus daļa samazinājās no 18,7 % 2007. gadā līdz 12,8 % PIP laikā. Šķiet, ka šī procentuālā daļa atbilst to importēto ražojumu daļai, ko tiešām bija ražojuši Dienvidkorejas ražotāji, kuriem katram piešķīra atbrīvojumu.
3.2. Moldova
(95)
Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā Moldovas izcelsmes vai no Moldovas sūtīto ražojumu importa apjoms bija tuvu nullei. Tāpēc uzskatīja, ka nav nepieciešama turpmāka analīze.
3.3. Maroka
(96)
Marokas izcelsmes vai no Marokas sūtīto ražojumu importa apjoms attiecīgajā laikposmā samazinājās par 51 %. To tirgus daļa attiecīgajā laikposmā bija mazāka par 0,5 %.
4. Citas valstis, uz kurām attiecās antidempinga pasākumi
(97)
Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgajā laikposmā par 41 % samazinājās dažu veidu Regulas (EK) Nr. 1601/2001 (12) 1. panta 1. punktā definēto Krievijas Federācijas izcelsmes dzelzs un tērauda trošu un tauvu imports.
(98)
Krievijas importa tirgus daļa samazinājās no 1,5 % 2007. gadā līdz 1,1 % PIP laikā.
5. Ekonomiskā situācija SRN
(99)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomikas faktorus un indeksus, kas attiecās uz situāciju SRN.
5.1. Ievada piezīmes
(100)
Tā kā attiecībā uz SRN tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējumu vērtēja, pamatojoties gan uz informāciju, kas apkopota visas SRN līmenī, kā noteikts 75. apsvērumā, gan uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
(101)
Izlases gadījumā noteiktus kaitējuma rādītājus (produkciju, jaudu, darba ražīgumu, krājumus, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un nodarbinātības līmeni) saskaņā ar izveidojušos praksi analizēja visai SRN kopumā, turpretī tos kaitējuma rādītājus, kas attiecās uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātiem, t. i., cenas, ražošanas izmaksas, rentabilitāti, algas, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju piesaistīt kapitālu, izvērtēja, pamatojoties uz šo izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī apkopoto informāciju.
(102)
Viens no izlasē iekļautās Bridon grupas, uzņēmums Bridon International Limited, attiecīgajā periodā savu grāmatvedību bija veicis GBP. Tātad noteiktus kaitējuma rādītājus bija iespaidojušas GBP un EUR kursa svārstības attiecīgajā laikposmā.
5.2. Ar SRN saistītie dati
a) Produkcija
(103)
Laikā no 2007. gada līdz PIP SRN produkcija samazinājās par 9 %, t. i., no 182 681 tonnas līdz 165 394 tonnām. Produkcijas apjoms 2008. gadā palika nemainīgs, bet 2009. gadā pasaules ekonomikas lejupslīdes dēļ ievērojami samazinājās - par 13 %. PIP laikā tas atjaunojās un palielinājās par 4 procentpunktiem. Produkcijas apjoms samazinājās mazāk nekā patēriņš Savienības tirgū, jo bija pieprasījums tirgos ārpus ES.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Produkcijas apjoms
(tonnās)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indekss
100
100
87
91
b) Jauda un tās izmantošanas rādītāji
(104)
Ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. 2009. gadā tā samazinājās par 10 %, bet PIP laikā pieauga par 4 procentpunktiem. Tā kā produkcija samazinājās salīdzinoši vairāk nekā jauda, jaudas izmantošanas rādītājs samazinājās no 69 % 2007. gadā līdz 66 % PIP laikā.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Jauda
265 779
261 383
239 312
249 254
Indekss
100
98
90
94
Jaudas izmantošana
69 %
70 %
67 %
66 %
Indekss
100
102
97
97
c) Krājumi
(105)
SRN perioda beigu krājumu līmenis 2008. un 2009. gadā palielinājās, bet PIP samazinājās līdz 2007. gada līmenim.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Krājumu līmenis perioda beigās
(tonnās)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indekss
100
105
101
100
d) Pārdošanas apjoms
(106)
SRN pārdošanas apjoms Savienības tirgū laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 20 %. 2008. gadā tas samazinājās par 5 %, un 2009. gadā ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās vēl par 24 procentpunktiem. Šī tendence atbilst attīstībai Savienības tirgū, kas laikposmā no 2007. gada līdz PIP ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinājās par 21 %.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā (tonnās)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indekss
100
95
71
80
e) Tirgus daļa
(107)
SRN laikposmā no 2007. gada līdz PIP izdevās savu tirgus daļu saglabāt nemainīgu 44 % līmenī. Tomēr 2008. un 2009. gadā bija vērojams tirgus daļas samazinājums attiecīgi līdz 41 % un 40 % no patēriņa Savienībā.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Tirgus daļa
44 %
41 %
40 %
44 %
Indekss
100
94
91
100
f) Izaugsme
(108)
Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %, SRN pārdošanas apjoms samazinājās tikai par 20 %. Tādējādi nedaudz palielinājās SRN tirgus daļa, turpretī imports no attiecīgajām valstīm šajā pašā laikā zaudēja aptuveni 2 procentpunktus.
g) Nodarbinātība
(109)
SRN nodarbinātības līmenis laikposmā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 12 %. Galvenais kritums notika 2009. gadā, kad nodarbinātība samazinājās par 8 procentpunktiem. Tas pierāda, ka SRN spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātība
3 052
2 978
2 752
2 694
Indekss
100
98
90
88
h) Darba ražīgums
(110)
SRN darbaspēka darba ražīgums, ko mēra kā produkciju uz pilnslodzes ekvivalentu (PSE) gadā, attiecīgajā laikposmā bija nepastāvīgs - 2008. gadā tas palielinājās par 2 procentpunktiem, pēc tam 2009. gadā samazinājās par 5 procentpunktiem, bet PIP laikā atkal palielinājās par 6 procentpunktiem.
Savienības ražošanas nozare
2007
2008
2009
PIP
Darba ražīgums
59,9
61,3
57,9
61,4
Indekss
100
102
97
103
i) Dempinga starpības apmērs
(111)
Izvērtējot, kā SRN ietekmēja faktiski konstatētais dempinga starpības apmērs, kas bija liels, jānorāda, ka šo ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu, ņemot vērā kopējo importa apjomu no attiecīgajām valstīm un antidempinga maksājumu piemērošanu.
5.3. Dati attiecībā uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem
j) Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(112)
SRN vienības pārdošanas cenas laikposmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Līdz 2009. gadam cenas pakāpeniski palielinājās kopumā par 16 %, bet PIP laikā nokritās par 5 procentpunktiem. Šīs cenu izmaiņas ir saistītas ar faktu, ka SRN spēja izplatīt pasūtījumus ar augstām cenām, kas bija izdarīti līdz ekonomikas lejupslīdei 2009. gadā. Tā ir saistīta arī ar SRN pakāpenisko pāreju uz dārgākām SWR, proti, ar lielāku diametru.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Vienas vienības vidējā pārdošanas cena ES (EUR/tonna)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indekss
100
108
116
111
k) Algas
(113)
Laikposmā no 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu pilnslodzes ekvivalentu samazinājās par 12 %. Tomēr no turpmāk sniegtās tabulas nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus, jo algas uz vienu darba ņēmēju spēcīgi iespaidoja GBP un EUR maiņas kursa svārstības attiecīgajā laikposmā.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Algas uz vienu PSE (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indekss
100
92
85
88
l) Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
(114)
Lai gan attiecīgajā laikposmā ieguldījumi SWR samazinājās par 32 %, tie bija nozīmīgi un kopumā bija vairāk nekā EUR 35 miljoni. Ieguldījumi galvenokārt bija koncentrēti to SWR jomā, kurām bija liela peļņas norma. Izlasē iekļautajiem ražotājiem neradās grūtības attiecīgajā laikposmā piesaistīt kapitālu, jo ieguldījumus parasti bija iespējams atmaksāt dažu gadu laikā.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Ieguldījumi
(tūkst. EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indekss
100
73
51
68
m) Rentabilitāte Savienības tirgū
(115)
Izlasē iekļautajiem ražotājiem izdevās gūt peļņu visā attiecīgajā laikposmā. Peļņa, kas tika gūta no 2008. gada līdz PIP, bija lielāka nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais 5 % mērķis peļņas jomā. Izlasē iekļauto ražotāju gūtos rezultātus izskaidro galvenokārt cenu paaugstināšanās laikposmā no 2007. gada līdz PIP un pasaulē uzturētais pieprasījums pēc šo ražotāju produkcijas, kas tiem radīja iespēju segt nemainīgās izmaksas. Rentabilitātes kritumu PIP laikā izskaidro cenu kritums un ražošanas apjoma kritums, kas negatīvi ietekmēja ražošanas izmaksas.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Rentabilitāte Savienības tirgū (%)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Indekss
100
158
307
179
n) Ienākums no ieguldījumiem
(116)
Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā kopējās SRW ražošanā gūtās peļņas procentuālā attiecība pret to aktīvu tīro uzskaites vērtību, kas tiešā vai netiešā veidā saistīti ar SRW ražošanu, visā attiecīgajā laikposmā kopumā atbilda rentabilitātes tendencei.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Ienākums no ieguldījumiem (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Indekss
100
184
312
284
o) Naudas plūsma
(117)
Laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija naudas plūsmas jomā uzlabojās un visā attiecīgajā laikposmā atbilda iepriekš norādītajai rentabilitātes tendencei.
Izlasē iekļautie ražotāji
2007
2008
2009
PIP
Naudas plūsma
(tūkst. EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indekss
100
190
298
226
p) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(118)
Lai gan iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka SRN izjuta ekonomikas lejupslīdi, jo samazinājās pārdošanas apjoms, ražošanas apjoms, nodarbinātība un ieguldījumu apjoms, tie arī liecina, ka SRN pielāgoja savas ražošanas iekārtas, lai spētu veiksmīgāk darboties jaunajos ekonomikas apstākļos un spētu izmantot iespējas gan ES tirgos, gan tirgos ārpus ES tajos segmentos, kur iespējams gūt lielu peļņas normu. SRN ekonomiskās un finansiālās situācijas uzlabošanās pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 1999. gadā pierāda, ka šie pasākumi bija efektīvi un ka SRN bija atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām.
(119)
Ukrainas valdība norādīja, ka tai nav saprotams, kā Ukrainas importam noteikto antidempinga maksājumu atcelšana varētu kaitēt SRN, ja tās kaitējuma rādītāji lielākoties attīstījās pozitīvi ekonomiskās krīzes laikā, un jo īpaši laikposmā no 2009. gada līdz PIP. Tomēr minētajā analīzē tika ņemts vērā ierobežots laikposms, nevis viss attiecīgais periods. Jānorāda, ka šis periods neatspoguļo kopējo tendenci, sākot ar situāciju, kad mērķa peļņa netika sasniegta līdz tam, ka tā tika sasniegta par spīti ekonomikas krīzei, kas ietekmēja SRN un tās rādītājus attiecīgā perioda beigās. Kā norādīts 112. un 115. apsvērumā, diezgan pozitīvā kopaina SRN, no vienas puses, izskaidrojama ar nozīmīgajiem pasūtījumiem 2008. gada beigās, kas turpinājās arī 2009. gadā, un ar patēriņa pieaugumu tirgos ārpus ES, kas kopumā veicināja ar peļņu saistīto rādītāju pozitīvās tendences.
5.4. Secinājums
(120)
Lai gan patēriņš samazinājās par 21 %, SRN izdevās saglabāt savu tirgus daļu, cenas paaugstinājās par 11 %, krājumu apmērs palika pieņemamā līmenī, turpretī produkcijas apjoma samazinājums pārsniedza patēriņa samazinājumu. Rentabilitātes ziņā SRN visā attiecīgajā laikposmā bija rentabla. Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka attiecīgajā laikposmā SRN neradās būtisks kaitējums.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(121)
Kā paskaidrots 55. un 68. apsvērumā, ražotāji eksportētāji ĶTR un Ukrainā var ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz Savienību, izmantojot pieejamās jaudas rezerves. Patiešām ir pieejama ievērojama jauda, kura pārsniedz 500 000 tonnas, kas atbilst kopējam patēriņam Savienībā. Tāpēc ir iespējams, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienības tirgū ienāks liels daudzums ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu un palielinātu to.
(122)
Kā uzsvērts 88. apsvērumā, no ĶTR un Ukrainas importēto ražojumu cenas tika atzītas par zemām un par dempinga cenām salīdzinājumā ar ES cenām. Iespējams, ka arī turpmāk tiks noteiktas šādas zemas cenas. Kā jau minēts 67. apsvērumā, Ukrainas gadījumā cenas tiešām var pat vēl samazināties. Ļoti iespējams, ka šāda cenu noteikšana apvienojumā ar šo valstu eksportētāju spēju Savienības tirgum piegādāt ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus samazinātu cenas Savienības tirgū un tas negatīvi iespaidotu SRN ekonomisko situāciju. Kā norādīts iepriekš, SRN finanšu rādītāji ir cieši saistīti ar cenu līmeni Savienības tirgū. Tāpēc ir iespējams, ka gadījumā, ja SRN saskartos ar palielinātu importa apjomu no ĶTR un Ukrainas par dempinga cenām, tas pasliktinātu sākotnējā izmeklēšanā konstatēto finansiālo situāciju. Tāpēc, pamatojoties uz to, tika secināts, ka, atceļot ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, visticamāk, kaitējums SRN atkārtotos.
(123)
Savukārt saskaņā ar 63. apsvērumu Dienvidāfrikai, šķiet, ir ierobežotas jaudas rezerves. Kā uzsvērts 92. apsvērumā, uz ES eksportēto Dienvidāfrikas ražojumu cenas neatzina par tādām, kas ir ievērojami zemākas par SRN cenām. Ņemot vērā nelielo eksporta apjomu uz ES, ko ieveda Savienības tirgū, arī Dienvidāfrikas SWR eksporta cenas piecos galvenajos tirgos ārpus ES tika salīdzinātas ar SRN cenām pa ražojumu veidiem. Tika secināts, ka arī šīs cenas nav zemākas par SRN cenām.
(124)
Ņemot vērā ierobežoto jaudas rezervi un to, ka nav cenu samazinājuma, tika secināts, ka, atceļot Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importam noteiktos pasākumus, kaitējums SRN, visticamāk, neatkārtotos.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(125)
Atbilstīgi pamatregulas 21. pantam tika pētīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana attiecībā uz ĶTR un Ukrainu kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās saistītās intereses. Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt, tā kā šī izmeklēšana ir pārskatīšana, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(126)
Pamatojoties uz to, tika analizēts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir nepārvarami iemesli, kuru dēļ pasākumu turpināšana attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. SRN intereses
(127)
SRN ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprināja tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvās izmaiņas attiecīgajā laikposmā. Īpaši tas, ka SRN saglabāja savu tirgus daļu visā šajā laikposmā, krasi atšķiras no situācijas pirms pasākumu ieviešanas 1999. gadā. Turklāt tika novērots, ka laikposmā no 2007. gada līdz PIP situācija SRN peļņas gūšanas ziņā uzlabojās. Turklāt jāatceras, ka tika konstatēta pasākumu apiešana, veicot importu no Marokas, Moldovas un Dienvidkorejas. Ja šāda prakse nebūtu bijusi, SRN situācija būtu bijusi vēl labvēlīgāka.
(128)
Pamatoti ir gaidāms, ka SRN joprojām būs ieguvēja no pasākumiem, kas tiks saglabāti. Ja pasākumus attiecībā pret ĶTR un Ukrainas izcelsmes ražojumu importu nesaglabātu, iespējams, imports par dempinga cenām no šīm valstīm atkal radītu kaitējumu SRN un tās finansiālā situācija pasliktinātos.
3. Importētāju intereses
(129)
Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika secināts, ka noteikto pasākumu ietekme nebūs būtiska. Saskaņā ar 11. apsvērumu divi importētāji atsūtīja aizpildītu anketu un pilnībā sadarbojās šajā procedūrā. Tie norādīja, ka šo pasākumu dēļ cenas paaugstinājušās. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka eksistē citi piegādes avoti un ka no citām valstīm importēto ražojumu cenas ir līdzīgā līmenī kā no ĶTR importēto ražojumu cenas.
(130)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finansiālo situāciju un ka šo pasākumu saglabāšana tos nopietni neskars.
4. Lietotāju intereses
(131)
SWR izmanto ļoti dažādiem mērķiem, tādēļ iesaistītas var būt daudzas patērētāju nozares, piemēram, zvejniecība, jūrniecība/kuģniecība, naftas un gāzes ieguves un apstrādes rūpniecība, kalnrūpniecība, mežsaimniecība, gaisa transports, inženiertehniskā būvniecība, būvniecība un pacēlāju ražošanas nozare. Šis nozaru saraksts ir tikai norādošs.
(132)
Komisija visiem zināmajiem lietotājiem izsūtīja anketas. Kā minēts 16. apsvērumā, procedūrā piedalījās tikai viens lietotājs. Tas norādīja, ka neizjūt pasākumu ietekmi, jo ir pieejami citi avoti un SWR neveido būtisku daļu no tā ražošanas izmaksām. Šajā sakarā tika secināts, ka, ņemot vērā ar SWR saistīto izmaksu nebūtisko ietekmi uz patērētāju nozarēm un to, ka eksistē citi piegādes avoti, spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz patērētāju nozari.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(133)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nepastāv nekādi nepārvarami šķēršļi pret pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(134)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānots ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu attiecībā uz ĶTR un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu importu un šo pasākumu izbeigšanu attiecībā uz Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumu importu. Personām tika arī dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt iebildumus. Netika saņemti nekādi komentāri, kas liktu mainīt iepriekš izklāstītos secinājumus.
(135)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu jāsaglabā spēkā esošie antidempinga pasākumi, ko piemēro ĶTR un Ukrainas izcelsmes SWR importam. Turpretī pasākumi, ko piemēro importam no Dienvidāfrikas, ir jāizbeidz.
(136)
Kā minēts 2. un 3. apsvērumā, spēkā esošos antidempinga maksājumus, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ukrainas un ĶTR, attiecināja arī uz tādu SWR importu, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Saskaņā ar 2. apsvērumu antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā ražojuma importam, būtu jāturpina attiecināt arī uz tādām SWR, kas sūtītas no Moldovas, Marokas un Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Moldova, Maroka vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts. Ražotājs eksportētājs Marokā, kas bija atbrīvots no pasākumiem, kurus piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 1886/2004, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu. Vienpadsmit ražotāji eksportētāji Dienvidkorejā, kas bija atbrīvoti no pasākumiem, kurus piemēroja ar Īstenošanas regulu (EK) Nr. 400/2010, būtu jāatbrīvo arī no pasākumiem, kurus nosaka ar šo regulu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kodi 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 un 7312109819).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumiem, ir 60,4 %.
3. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro CIF neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā aprakstītajiem Ukrainas izcelsmes ražojumiem, ir 51,8 %.
4. Ar šo galīgo antidempinga maksājuma likmi, kas saskaņā ar 2. punktu jāpiemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam, attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Marokas, neatkarīgi no tā, vai Maroka ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 un 7312109812), izņemot tās troses un tauvas, ko ražojis uzņēmums Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (Taric papildu kods A567), un arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai Korejas Republika ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813), izņemot tās troses un tauvas, ko ražojuši šādi uzņēmumi:
Valsts
Uzņēmums
Taric papildu kods
Korejas Republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Ar šo galīgo antidempinga maksājuma likmi, kas saskaņā ar 3. punktu jāpiemēro Ukrainas izcelsmes ražojumu importam, attiecina arī uz tādu tērauda trošu un tauvu importu, kas sūtītas no Moldovas, neatkarīgi no tā, vai Moldova ir norādīta kā izcelsmes valsts (Taric kodi 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 un 7312109811).
6. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
7. Ar šo izbeidz pārskatīšanas procedūru attiecībā uz tādu Dienvidāfrikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, tostarp slēgtas konstrukcijas trosēm, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm un kuras pašlaik tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 27. janvārī