РЕШЕНИЕ № 283/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 март 2010 година
за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
На 7 април 2000 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Местно действие за заетост: местно измерение на Европейската стратегия за заетостта“.
(2)
В съобщението на Комисията от 13 ноември 2007 г., озаглавено „Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта“, са определени четири приоритетни области за действие: подобряване на правната и институционалната среда в държавите-членки, създаване на атмосфера, благоприятна за трудовата заетост и предприемачеството, популяризиране на най-добрите практики и предоставяне на допълнителен финансов капитал на институциите за микрофинансиране. Като първа стъпка в изпълнение на тази програма Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) създадоха през 2008 г. Jasmine (Съвместно действие за подкрепа на институциите за микрофинансиране в Европа), която включва предоставянето на наставничество на небанкови финансови институции за микрокредитиране и „гише за финансиране“ на обща сума от 20 милиона евро, предоставени от ЕИБ.
(3)
Съобщението на Комисията от 24 май 2006 г., озаглавено „Насърчаване на осигуряването на достоен труд за всички: приносът на ЕС за осъществяването на програмите за достоен труд в целия свят“, изтъкна важността на достойния труд за всички, което бе потвърдено и от резолюцията на Европейския парламент от 23 май 2007 г. за насърчаване осигуряването на достойни условия на труд за всички (4).
(4)
Изявлението на държавните и правителствените ръководители след срещата на високо равнище на Г-20, проведена на 24 и 25 септември 2009 г. в Питсбърг, съдържа ангажимент за подобряване на достъпа на бедните до финансови услуги, например чрез микрофинансиране. Те поеха също така ангажимент за създаване на международна експертна група за финансово приобщаване, която ще обобщава опита от прилагането на новаторски подходи при предоставянето на финансови услуги за бедните, ще насърчава успешните регулаторни и политически подходи и ще разработва стандарти относно достъпа до финансиране, финансовата грамотност и защитата на потребителите.
(5)
В резолюцията си от 24 март 2009 г. с препоръки към Комисията относно европейската инициатива за развитие на микрокредитиране в подкрепа на растежа и трудовата заетост Европейският парламент поиска Комисията да засили усилията си за разработване на възможности за микрокредити в подкрепа на растежа и трудовата заетост. Освен това Европейският парламент одобри допълнителни 4 милиона евро под формата на подкрепа за пилотно действие, което да бъде осъществено в контекста на инициативата Jasmine. Европейският парламент призова също така Комисията да съфинансира проекти за микрокредити, по-специално за целеви групи в неравностойно положение.
(6)
Настоящите усилия на Съюза и на държавите-членки е необходимо да бъдат укрепени с цел да се увеличи достъпът до и наличието на микрофинансиране до достатъчна степен и в рамките на разумен срок, така че да се отговори на високото търсене от страна на тези, които най-много се нуждаят от това в настоящия кризисен период, а това са лица, които са загубили или рискуват да загубят работата си, изпитват затруднения при навлизането или завръщането на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неблагоприятно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и които желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост, като същевременно активно се насърчават равните възможности на жените и мъжете.
(7)
Съобщението на Комисията от 3 юни 2009 г., озаглавено „Споделен ангажимент за трудова заетост“, подчерта необходимостта да бъде даден нов шанс на безработните лица и да се открие пътят към предприемачеството за някои от групите в Европа в най-неравностойно положение, които имат затруднения при получаването на достъп до традиционния кредитен пазар. Освен съществуващите инструменти са необходими специфични действия за допълнително задълбочаване на икономическото и социалното сближаване посредством укрепващи мерки, предприети от ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), както и други международни финансови институции, без да бъдат засягани мерките на държавите-членки. Поради това Комисията обяви предложение за нов механизъм на равнище ЕС за микрофинансиране (наричан по-долу „механизмът“), с който да се разшири обсегът на микрофинансирането по отношение на особено изложените на риск групи и да се окаже допълнителна подкрепа на развитието на предприемачеството, социалната икономика и микропредприятията. С цел механизмът да бъде ефективен, да има трайно въздействие, да достига възможните бенефициери и да служи като проактивен елемент както за икономическата политика, така и за местните политики за развитие, държавите-членки могат да създадат национална точка за контакт, която да насърчава, координира, оценява и контролира всички действия, предприемани в рамките на механизма на съответните им територии.
(8)
Все по-голям дял от микрофинансирането на уязвими лица в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар в Европейския съюз се предоставя от нетърговски институции за микрофинансиране, нетърговски кредитни съюзи и нетърговски банки, изпълняващи корпоративна социална отговорност. Механизмът следва да подпомогне тези институции, предоставящи микрофинансиране, които допълват търговския банков пазар, чрез увеличаване на наличието на микрофинансиране, за да се отговори на настоящото равнище на търсене.
(9)
В много случаи доставчиците на микрофинансиране в Европейския съюз са търговски банки и те следва да се превърнат във важни партньори на механизма, с оглед да се възвърне доверието към кредитния пазар, като се поставя основен акцент върху клиентите, които не са кредитоспособни.
(10)
Публичните и частните организации, които предоставят микрофинансиране съгласно настоящото решение, следва да спазват принципите за отговорно отпускане на заеми и по този начин да избягват по-специално свръхзадлъжнялост на лицата и предприятията.
(11)
Наред с трудностите при получаването на достъп до финансиране, социалното изключване и несигурността на прехода от безработица или получаване на социални помощи към самостоятелна заетост са сред главните пречки за създаване и развитие на микропредприятия. Европейските инструменти за микрофинансиране могат да допринесат за оказването на подкрепа на структурите на социалната икономика, които помагат на социално изключените лица да се реинтегрират в обществото и да придобият основни умения, необходими за изпълнението на траен бизнес проект.
(12)
Използването на ресурси на Съюза е целесъобразно и отговаря на споменатата по-горе резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. Освен това единен механизъм с поле на действие целия ЕС ще повиши нивото на подкрепа от международните финансови институции и ще избегне разпръснатия подход, като по този начин се увеличава предлагането на микрофинансиране във всички държави-членки. За да се капитализира опитът на международните финансови институции, и по-специално на ЕИБ и ЕИФ, механизмът следва да бъде създаден на основата на съвместното управление.
(13)
Действията, финансирани чрез механизма, следва да бъдат съгласувани и съвместими с другите политики на Съюза и да са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове. Дейностите на механизма следва да допълват други средства за интервенция на Съюза, по-специално финансовите инструменти на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), Jasmine, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Jeremie (инициативата Съвместни европейски ресурси за микро- и средни предприятия) и Европейския социален фонд (ЕСФ).
(14)
За целите на настоящото решение обхватът на „микрофинансиране“ следва да включва гаранции, микрокредитиране, собствен и внесен капитал, разширен, за да включва лица и микропредприятия, обхванати от настоящото решение, като микрокредитите се определят като заеми под 25 000 EUR. Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (5) определя „микропредприятие“ като предприятие, в което работят по-малко от 10 души, включително самостоятелна заетост, и чийто годишен оборот и/или общ годишен баланс не надхвърля 2 милиона евро, което следва да бъде подходящо определение за целите на настоящото решение.
(15)
За целите на настоящото решение и в съответствие с националните разпоредби „микропредприятие в социалната икономика“ следва да означава микропредприятие, което произвежда стоки и предоставя услуги с ясна социална цел или което предоставя услуги на членове на общността с нестопанска цел.
(16)
Механизмът следва да се осъществява чрез подходящ набор от действия, които включват споделяне на риска, гаранции, инструменти на собствения капитал и дългови инструменти, предлагани от международни финансови институции на организациите, предоставящи микрофинансиране. За да се повиши ефективността на механизма, той следва да се координира и прилага последователно с европейски и национални финансови инструменти и национални финансови институции,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване
Създава се европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване, наречен Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ (наричан по-долу „механизмът“).
Член 2
Цел
1. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за увеличаване на достъпа до и наличието на микрофинансиране за:
а)
лица, които са загубили или за които съществува риск да загубят работата си, или които изпитват затруднения при навлизането или завръщането си на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост;
б)
микропредприятия, по-специално в социалната икономика, както и микропредприятия, в които работят лица, посочени в буква а).
2. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за достъп до микрофинансиране и активно насърчава равните възможности за жените и мъжете.
Член 3
Бюджет
1. Финансовото участие от бюджета на Съюза за механизма за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. е в размер на 100 милиона евро.
2. За годишните бюджетни кредити се взема решение по време на годишната бюджетна процедура, включително, ако е необходимо, посредством прилагането на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6) или чрез други средства, предвидени в същото споразумение.
3. Общият бюджет за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), не надхвърля 1 % от бюджета на механизма, определен в параграф 1 от настоящия член.
4. Финансовото участие покрива пълните разходи на механизма, включително възнагражденията по договор за управление на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, управляващи финансовото участие на Съюза, както и всички други допустими разходи.
Член 4
Допустими действия и бенефициери
1. Механизмът се осъществява посредством използване на следните видове действия, както е целесъобразно:
а)
гаранции и инструменти за споделяне на риска;
б)
инструменти на собствения капитал;
в)
дългови инструменти;
г)
мерки за подкрепа, като комуникационни дейности, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за ефективното и ефикасно изпълнение на настоящото решение и за постигането на неговите цели.
2. Механизмът е отворен за публичните и частните организации, установени на национално, регионално и местно равнище в държавите-членки, които предоставят микрофинансиране на лица и микропредприятия в държавите-членки.
3. За да достигнат до крайните бенефициери и за да създадат конкурентоспособни и жизнеспособни микропредприятия, публичните и частните организации, посочени в параграф 2, си сътрудничат тясно с организации, представляващи интересите на крайните бенефициери на микрокредити, и с организации, и по-специално с тези, подкрепяни от ЕСФ, които осигуряват програми за наставничество и обучение за тези крайни бенефициери.
Член 5
Управление
1. Комисията управлява механизма в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (7).
2. За изпълнение на действията, посочени в член 4, параграф 1, с изключение на мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), Комисията сключва споразумения с международните финансови институции, по-специално с ЕИБ и ЕИФ в съответствие с член 53г от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 43 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (8). Посочените споразумения съдържат подробни разпоредби за изпълнението на задачите, възложени на финансовите институции, включително разпоредбите, определящи необходимостта да се гарантира допълняемост и координация със съществуващи европейски и национални финансови инструменти и да се насърчава пълно и балансирано покритие между държавите-членки.
3. Освен това, с оглед постигане на целите, установени в член 2, и за изпълнение на действията, установени в член 4, споразуменията, посочени в параграф 2 от настоящия член, включват задължение за международните финансови институции да реинвестират ресурсите и приходите, включително дивиденти и възстановени разходи, в действията, посочени в член 4, параграф 1, буква а), б) или в), за период от шест години след началната дата на механизма.
4. При закриването на механизма остатъчният баланс, дължим на Европейския съюз, се връща в общия бюджет на Европейския съюз.
5. Международните финансови институции, посочени в параграф 2 от настоящия член, сключват споразумения в писмена форма с публичните и с частните организации, предоставящи микрофинансиране, посочени в член 4, параграф 2, в които се определят техните задължения да използват ресурсите, предоставени на разположение от механизма, в съответствие с целите, определени в член 2, както и да предоставят информация за изготвянето на годишните доклади, посочени в член 8, параграф 1.
6. Бюджетът за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), се управлява от Комисията.
Член 6
Спазване на изискванията
Финансираните посредством механизма действия са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза при осъществяването на действия по настоящото решение чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измама, корупция и други незаконни дейности, посредством ефективни проверки и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми и, ако се открият нередности, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
2. За действията на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, OLAF има правомощия да провежда разследвания въз основа на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96, които се прилагат за всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза, включително нарушения на договорно задължение, определено на основата на механизма, в резултат на действие или бездействие от икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Европейския съюз или на бюджетите, управлявани от него, посредством извършването на неоправдан разход.
3. Всички мерки по изпълнението, произтичащи от настоящото решение, включват позоваване на параграфи 1 и 2 от настоящия член и предвиждат по-специално надзор и финансов контрол от Комисията или всеки представител, упълномощен от нея, и одити от Европейската сметна палата, включващи, ако е необходимо, и одити на място.
Член 8
Годишен доклад
1. Международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, предават на Комисията годишни доклади за изпълнение, в които се излагат подкрепените дейности по отношение на финансовото изпълнение, разпределението и достъпността на финансови средства с оглед отраслите и видовете бенефициери, приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия и резултатите.
2. Не по-късно от 8 април 2011 г. и всяка година след това Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета годишен доклад по количествени и качествени показатели за дейностите, извършени съгласно настоящото решение през предишната година. Годишният доклад се основава на докладите за изпълнение, посочени в параграф 1. Той съдържа по-специално информация, свързана с приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия, общия брой и вида бенефициери и географското разпределение на сумите, както и разпределението им по сектори.
Освен това годишният доклад съдържа информация относно въздействието и устойчивостта на механизма, изразени посредством общия брой на лицата и на микропредприятията, които продължават да бъдат наети или продължават да упражняват своята дейност в края на периода на подкрепата, предоставена им чрез механизма. И в края годишният доклад включва информация относно взаимодопълване с други средства за интервенция на Съюза, а именно ЕСФ.
3. След представянето на третия годишен доклад и въз основа на предложение на Комисията, Европейският парламент и Съветът могат да преразгледат настоящото решение.
4. Годишният доклад, посочен в параграф 2, се предава за информация на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
5. Въз основа на годишния доклад, посочен в параграф 2 от настоящия член, Комисията се стреми да гарантира постигането от механизма на целите, посочени в член 2, и неговата достъпност в рамките на целия Европейски съюз за тези, за които съществува риск от социално изключване или които изпитват затруднения при достъпа до традиционния кредитен пазар.
Член 9
Оценка
1. Комисията извършва междинна и крайна оценка по своя собствена инициатива и в тясно сътрудничество с международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Изготвянето на междинната оценка приключва четири години след началото на действие на механизма, а на крайната оценка - най-късно една година след края на мандата(мандатите), даден(и) на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Крайната оценка разглежда по-специално степента, до която механизмът като цяло е постигнал своите цели.
2. Резултатите от оценките се предават за информация на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 25 март 2010 година.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 283/2010/ES
(2010. gada 25. marts),
ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Komisija 2000. gada 7. aprīlī pieņēma paziņojumu “Nodarbinātības veicināšana vietējā mērogā - Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējā dimensija”.
(2)
Komisijas 2007. gada 13. novembra paziņojumā “Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību” ir norādītas četras prioritārās rīcības jomas: tiesiskās un iestāžu vides uzlabošana dalībvalstīs, uzsākto pārmaiņu turpināšana nodarbinātības un uzņēmējdarbības veicināšanai, paraugprakses veicināšana un papildu finanšu kapitāla nodrošināšana mikrofinansēšanas iestādēm. Vispirms Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB), īstenojot šo programmu, 2008. gadā izveidoja programmu Jasmine (Kopējā iniciatīva mikrofinanšu institūciju atbalstam Eiropā), kas nodrošina nebanku mikrokreditēšanas iestāžu pārraudzību un finansējumu par kopējo summu EUR 20 miljoni, ko piešķīra EIB.
(3)
Komisijas 2006. gada 24. maija paziņojumā “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem - Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” uzsvērts tas, cik svarīgi ir nodrošināt pienācīgas kvalitātes darbu visiem, kā apliecināts Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūcijā par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (4).
(4)
Pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmes Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī valstu vadītāji nāca klajā ar paziņojumu par savu apņemšanos uzlabot finanšu pakalpojumu pieejamību nabadzīgajiem iedzīvotājiem, piemēram, izmantojot mikrofinansējumu. Valstu vadītāji arī apņēmās izveidot starptautisku ekspertu grupu finanšu iekļaušanas jautājumos, kas apkopos pieredzi, kāda gūta saistībā ar novatoriskām pieejām finanšu pakalpojumu nodrošināšanā nabadzīgajiem iedzīvotājiem, veicinās sekmīgas regulatīvās un politiskās pieejas un izstrādās standartus attiecībā uz piekļuvi finansējumam, zināšanām finanšu jomā un patērētāju aizsardzību.
(5)
Eiropas Parlaments 2009. gada 24. marta rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas iniciatīvu mikrokredītu attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību pieprasīja, lai Komisija pastiprinātu savus centienus attīstīt mikrokredītus nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību. Turklāt Eiropas Parlaments apstiprināja vēl EUR 4 miljonus, lai finansētu izmēģinājuma rīcību, kas īstenojama saskaņā ar programmu Jasmine. Eiropas Parlaments arī aicināja Komisiju līdzfinansēt ar mikrokredītiem saistītus projektus, jo īpaši neaizsargātām mērķa grupām.
(6)
Ir jāpastiprina Savienības un dalībvalstu veicamie pasākumi, kas vērsti uz to, lai saprātīgā termiņā pietiekami palielinātu piekļuvi mikrofinansējumam un tā pieejamību nolūkā apmierināt lielo pieprasījumu pēc mikrofinansējuma personām, kurām tas šajā krīzes periodā ir visvairāk vajadzīgs, proti, tām, kas zaudējušas darbu, kam draud bezdarbs vai kam ir grūtības iesaistīties vai atkārtoti iesaistīties darba tirgū, kā arī tām, kam draud sociālā atstumtība, vai neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum un kuras vēlas veidot vai attīstīt tālāk savus mikrouzņēmumus, tostarp pašnodarbinātajiem, vienlaikus veicinot līdztiesīgas iespējas sievietēm un vīriešiem.
(7)
Komisijas 2009. gada 3. jūnija paziņojumā “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” ir uzsvērta vajadzība piedāvāt jaunas iespējas bezdarbniekiem un pavērt ceļu uz uzņēmējdarbību Eiropas neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum. Papildus esošajiem instrumentiem ir vajadzīga konkrēta rīcība, lai vēl vairāk stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, pastiprinot EIB un Eiropas Investīciju fonda (EIF), un citu starptautisko finanšu iestāžu veiktos pasākumus, neskarot dalībvalstu veiktās darbības. Tāpēc Komisija nāca klajā ar priekšlikumu izveidot jaunu ES mēroga mikrofinansēšanas instrumentu (turpmāk “instruments”), lai mikrofinansējumu padarītu pieejamāku konkrētām apdraudētām grupām un lai palielinātu atbalstu uzņēmējdarbības attīstīšanai, sociālajai ekonomikai un mikrouzņēmumiem. Lai instruments būtu efektīvs, ilgtermiņā sniegtu rezultātus, nonāktu līdz potenciālajiem saņēmējiem un kalpotu kā aktīvs elements gan ekonomikas, gan vietējās attīstības politikā, dalībvalstis var izveidot valstu kontaktpunktus, lai veicinātu, koordinētu, novērtētu un pārraudzītu visas rīcības, kuras veic attiecīgajā valstī, izmantojot instrumentu.
(8)
Aizvien lielāku mikrofinansējuma apmēru neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum Eiropas Savienībā, piedāvā nekomerciālas mikrofinansēšanas iestādes, krājaizdevu sabiedrības un bankas, kas ievēro uzņēmumu sociālo atbildību. Instrumentam būtu jāpalīdz šiem mikrofinansējuma nodrošinātājiem, kas papildina komerciālo banku tirgu, palielinot mikrofinansējuma pieejamību, lai apmierinātu pašreizējo pieprasījumu.
(9)
Eiropas Savienībā daudzos gadījumos mikrofinansējuma nodrošinātāji ir komercbankas, kurām būtu jākļūst par nozīmīgiem instrumenta partneriem, lai atjaunotu uzticību kredītu tirgum un galveno uzmanību pievērstu klientiem bez kredītspējas.
(10)
Valsts un privātajām struktūrām, kuras saskaņā ar šo lēmumu izsniedz mikrofinansējumu, būtu jāievēro atbildīgas aizdevumu izsniegšanas principus un tādējādi būtu jānovērš jo īpaši fizisku personu un uzņēmumu pārmērīgas parādsaistības.
(11)
Galvenie šķēršļi mikrouzņēmumu izveidei un attīstībai ir ne tikai grūtības saņemt finansējumu, bet arī sociālā atstumtība un nenoteiktība, kas saistīta ar pāreju no bezdarba vai sociālo pabalstu saņemšanas uz pašnodarbinātību. Eiropas mikrofinansēšanas instrumenti var palīdzēt atbalstīt sociālās ekonomikas struktūras, kas palīdz reintegrēties no sabiedrības atstumtiem cilvēkiem un palīdz viņiem attīstīt minimālās prasmes, kādas vajadzīgas, lai sāktu ilgtermiņa uzņēmējdarbības projektu.
(12)
Savienības līdzekļu izmantošana atbilst izvirzītajam mērķim un ir saskaņā ar iepriekšminēto Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju. Turklāt vienots ES mēroga mikrofinansēšanas instruments piesaistīs kredītlīdzekļus no starptautiskajām finanšu iestādēm un novērsīs fragmentāru pieeju, tādējādi palielinot mikrokredītu piedāvājumu visās dalībvalstīs. Lai izmantotu starptautisko finanšu iestāžu un jo īpaši EIB un EIF gūto pieredzi, instruments būtu jāizveido, par pamatu ņemot kopīgu pārvaldību.
(13)
Rīcībām, kas finansējamas ar instrumentu, vajadzētu būt saskaņotām un savienojamām ar pārējiem Savienības politikas virzieniem un būtu jāatbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem. Ar instrumenta darbībām būtu jāpapildina citi Savienības intervences pasākumi, jo īpaši Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (KJP) finanšu instrumenti, programma Jasmine, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), programma Jeremie (Eiropas apvienotie resursi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) un Eiropas Sociālais fonds (ESF).
(14)
Šajā lēmumā “mikrofinansējumam” būtu jāietver garantijas, mikrokredītu, pašu kapitālu un kvazikapitālu, ko piedāvā arī personām un mikrouzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, “mikrokredītu” definējot kā aizņēmumu, kas nepārsniedz EUR 25 000. Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5)“mikrouzņēmums” ir definēts kā uzņēmums, kurā nodarbināti mazāk nekā 10 darbinieki, tostarp pašnodarbinātie, un kura gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz EUR 2 miljonus, un minētajai definīcijai vajadzētu būt atbilstīgai šim lēmumam.
(15)
Šajā lēmumā un atbilstīgi valstu noteikumiem ar sociālajā ekonomikā iesaistītu mikrouzņēmumu būtu jāsaprot mikrouzņēmums, kas ražo preces un piedāvā pakalpojumus ar skaidru sociālu uzdevumu vai kas nodrošina pakalpojumus sabiedrības locekļiem bezpeļņas nolūkā.
(16)
Instruments būtu jāīsteno, izmantojot atbilstīgu rīcību diapazonu, kas ietver riska dalīšanu, garantijas, pašu kapitāla un parāda instrumentus, kurus mikrofinansējuma sniedzējiem piedāvā starptautiskās finanšu iestādes. Lai palielinātu instrumenta efektivitāti, tas būtu jākoordinē un jāīsteno saskaņoti ar Eiropas un valstu finanšu instrumentiem un valstu finanšu iestādēm,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Instrumenta izveidošana
Ar šo tiek izveidots Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai, ko sauc par Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu (turpmāk “instruments”).
2. pants
Mērķis
1. Instruments nodrošina Savienības līdzekļus, lai palielinātu iespējas izmantot mikrofinansējumu un padarītu to pieejamāku:
a)
personām, kuras zaudējušas darbu vai kurām tas draud, vai kurām ir grūtības iekļūt vai atgriezties darba tirgū, kā arī personām, kurām draud sociālā atstumtība vai neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum un kuras vēlas izveidot vai attīstīt savu mikrouzņēmumu, tostarp pašnodarbinātajiem;
b)
mikrouzņēmumiem, īpaši tiem, kuri iesaistīti sociālajā ekonomikā, kā arī mikrouzņēmumiem, kuros nodarbinātas personas, kas minētas a) apakšpunktā.
2. Ar instrumentu nodrošina Savienības līdzekļus mikrofinansējuma pieejamībai un aktīvi veicina vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem.
3. pants
Budžets
1. Finansiālais ieguldījums, kas šim instrumentam laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim paredzēts Savienības budžetā, ir EUR 100 miljoni.
2. Gada apropriācijas nosaka ikgadējā budžeta procedūrā, vajadzības gadījumā piemērojot Eiropa Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punktu vai citus minētajā nolīgumā paredzētos līdzekļus.
3. Kopējais budžets, kas paredzēts 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem atbalsta pasākumiem, nepārsniedz 1 % no instrumentam piešķirtā budžeta, kas noteikts šā panta 1. punktā.
4. Finansiālais ieguldījums sedz visas ar instrumentu saistītās izmaksas, tostarp to 5. panta 2. punktā minēto starptautisko finanšu iestāžu pārvaldības maksas, kuras pārvalda Savienības ieguldījumu, kā arī visas pārējās attiecināmās izmaksas.
4. pants
Piemērotas rīcības un līdzekļu saņēmēji
1. Instrumentu īsteno, attiecīgā gadījumā izmantojot šādus rīcības veidus:
a)
garantijas un riska dalīšanas instrumenti;
b)
pašu kapitāla instrumenti;
c)
parādu instrumenti;
d)
atbalsta pasākumi, piemēram, komunikācijas darbības, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana, kas ir tieši vajadzīgi, lai efektīvi un sekmīgi īstenotu šo lēmumu un sasniegtu tā mērķus.
2. Instruments ir pieejams dalībvalstīs valsts, reģionālā vai pašvaldības līmenī izveidotām publiskām un privātām struktūrām, kuras nodrošina mikrofinansējumu personām un mikrouzņēmumiem dalībvalstīs.
3. Lai sasniegtu galīgos saņēmējus un izveidotu konkurētspējīgus un ekonomiski dzīvotspējīgus mikrouzņēmumus, 2. punktā minētās publiskās un privātās struktūras cieši sadarbojas ar organizācijām, kuras pārstāv mikrokredītu galīgo saņēmēju intereses, un organizācijām, jo īpaši tām, kas ir ESF atbalstītas, kuras nodrošina šiem galīgajiem saņēmējiem konsultācijas un apmācības programmas.
5. pants
Instrumenta pārvaldība
1. Komisija pārvalda instrumentu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7).
2. Lai īstenotu 4. panta 1. punktā minētās rīcības, izņemot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.d pantu un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (8), 43. pantu slēdz nolīgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, konkrēti, ar EIB un EIF. Šajos nolīgumos tiek sīki izklāstīts, kā īstenojami šīm finanšu iestādēm uzticētie uzdevumi, kā arī tiek norādīts uz nepieciešamību nodrošināt papildināmību un saskaņotību ar pašreizējiem Eiropas un valstu finansēšanas instrumentiem un veicināt vispārēju un līdzsvarotu finansējuma sadalījumu starp dalībvalstīm.
3. Lai sasniegtu 2. pantā noteikto mērķi un veiktu 4. pantā noteiktos pasākumus, šā panta 2. punktā minētajos nolīgumos papildus ietver starptautisko finanšu iestāžu pienākumu saistībā ar 4. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem rīcības veidiem atkārtoti ieguldīt līdzekļus un ieņēmumus, tostarp dividendes un atmaksājumus, sešu gadu laikposmā pēc instrumenta spēkā stāšanās dienas.
4. Instrumentu noslēdzot, neizmantotos līdzekļus, kas pienākas Eiropas Savienībai, atmaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā.
5. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ar 4. panta 2. punktā minētajiem publiskajiem un privātajiem mikrofinansējuma sniedzējiem slēdz rakstiskus nolīgumus, kuros nosaka, ka tiem jāizmanto no instrumenta piešķirtie līdzekļi saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un jānodrošina informācija, kas vajadzīga 8. panta 1. punktā minēto gada pārskatu sagatavošanai.
6. Šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādītajiem atbalsta pasākumiem paredzēto budžetu pārvalda Komisija.
6. pants
Atbilstība
Ar instrumentu finansētās rīcības atbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.
7. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas rīcības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot pasākumus, lai atturētu no krāpšanas, korupcijas un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas un, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
2. Attiecībā uz Savienības rīcībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, OLAF ir tiesīgs veikt izmeklēšanas, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kuras piemēro jebkura Savienības tiesību normas pārkāpuma gadījumā, tostarp šajā instrumentā paredzēto līgumsaistību pārkāpuma gadījumā, kuru rada kāda komersanta darbība vai bezdarbība, kas, veicot nepamatotus izdevumus, rada vai radītu kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītajiem budžetiem.
3. Visos no šā lēmuma izrietošajos īstenošanas pasākumos ietver atsauci uz šā panta 1. un 2. punktu un jo īpaši paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai jebkurš tās pilnvarots pārstāvis, un Eiropas Revīzijas palātas revīzijas, tostarp vajadzības gadījumā revīzijas uz vietas.
8. pants
Gada pārskats
1. Starptautiskās finanšu iestādes, kas minētas 5. panta 2. punktā, iesniedz Komisijai ikgadējos īstenošanas ziņojumus, kuros izklāstīta atbalstīto darbību finansiālā īstenošana, finansējuma sadalījums un pieejamība pa nozarēm un pēc finansējuma saņēmēju veida, pieņemtie vai noraidītie pieteikumi, noslēgtie līgumi, finansētās rīcības un rezultāti.
2. Komisija ne vēlāk kā 2011. gada 8. aprīlī un turpmāk katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu gada pārskatu par darbībām, kas iepriekšējā gadā veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Gada pārskatu sagatavo, izmantojot 1. punktā minētos īstenošanas ziņojumus. Tajā jo īpaši ir informācija par pieņemtajiem vai noraidītajiem pieteikumiem, noslēgtajiem līgumiem, finansētajām rīcībām, saņēmēju kopējo skaitu un veidu un līdzekļu ģeogrāfisko un sektorālo sadalījumu.
Turklāt gada pārskatā iekļauj informāciju par instrumenta ietekmi un ilgtspējību, ko izsaka, sniedzot datus par kopējo to personu skaitu, kas pēc instrumenta nodrošinātā atbalsta perioda beigām joprojām ir nodarbināti, un to mikrouzņēmumu skaitu, kas joprojām veic uzņēmējdarbību. Visbeidzot gada pārskatā tiks iekļauta informācija par papildināmību ar citiem Savienības intervences pasākumiem un jo īpaši ar ESF.
3. Pēc trešā gada pārskata iesniegšanas un, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome var šo lēmumu pārskatīt.
4. Šā panta 2. punktā minēto gada pārskatu informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
5. Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minēto gada pārskatu, Komisija cenšas nodrošināt, lai instruments būtu atbilstīgs 2. pantā izvirzītajam mērķim un būtu pieejams visā Eiropas Savienībā personām, kurām draud sociālā atstumtība vai kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum.
9. pants
Novērtēšana
1. Komisija pēc savas iniciatīvas un cieši sadarbojoties ar 5. panta 2. punktā minētajām starptautiskajām finanšu iestādēm veic starpposma un nobeiguma novērtēšanas. Starpposma novērtēšanu pabeidz četrus gadus pēc instrumenta izveidošanas, bet nobeiguma novērtēšanu - ne vēlāk kā vienu gadu pēc tam, kad beidzies pilnvaru termiņš 5. panta 2. punkta minētajām starptautiskajām finanšu iestādēm. Nobeiguma novērtēšanā, konkrēti, pārbauda, kādā mērā instruments kopumā ir sasniedzis savus mērķus.
2. Novērtēšanu rezultātus informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 25. martā