РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 13/2012 НА СЪВЕТА
от 6 януари 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи антидъмпингови мерки
(1)
През август 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход, inter alia, от Индия. Мерките се изразяваха в налагане на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 0 % и 62,6 % върху вноса от поименно изброени производители износители, като към вноса от всички други дружества беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 53,3 %.
(2)
През август 2001 г. с Решение 2001/645/ЕО (3) Комисията прие ценови гаранции, предложени от пет индийски производители. Приемането на гаранциите впоследствие бе оттеглено (4) през март 2006 г.
(3)
През март 2006 г. с Регламент (ЕО) № 366/2006 (5) Съветът измени мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 1676/2001. Наложеното антидъмпингово мито беше в размер между 0 % и 18 %, предвид констатациите от преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на окончателните изравнителни мита, които са подробно изложени в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета (6).
(4)
През септември 2006 г., въз основа на подадено заявление от нов производител износител, с Регламент (ЕО) № 1424/2006 (7) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 по отношение на един индийски износител. С изменения регламент беше определен дъмпингов марж в размер на 15,5 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката, и ставка на антидъмпинговото мито в размер на 3,5 % за засегнатото дружество, като беше взет предвид размерът на маржа на субсидията по отношение на износа на дружеството, установен в хода на антисубсидийното разследване, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006. Тъй като за дружеството не е определено индивидуално изравнително мито, беше приложена ставката, определена за всички останали дружества.
(5)
През ноември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (8) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мярката в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Със същия регламент бе прекратено частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на един индийски производител износител.
(6)
С Регламент (ЕО) № 1292/2007 също така се запазва в сила разширеното приложно поле на мерките по отношение на Бразилия и Израел, като някои дружества са освободени от посочените мерки. Последното изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 в това отношение бе направено с Регламент за изпълнение (ЕС) № 806/2010 на Съвета (9).
(7)
През януари 2009 г., след открито от Комисията по нейна собствена инициатива частично междинно преразглеждане на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от ПЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (10) Съветът измени окончателните антидъмпингови мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 1292/2007, както и окончателните изравнителни мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(8)
През май 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 469/2011 (11) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1292/2007, като по този начин коригира ставките на антидъмпинговите мита с оглед изтичането на 9 март 2011 г. (12) на срока на действие на изравнителното мито, наложено с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(9)
Заявителят за настоящото междинно преразглеждане - Ester Industries Limited - понастоящем е обект на окончателно антидъмпингово мито в размер на 29,3 %.
2. Искане за частично междинно преразглеждане
(10)
През юли 2010 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането, което е ограничено по обхват до проучване на дъмпинга, бе подадено от Ester Industries Limited, индийски производител износител („Ester“ или „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
3. Откриване на преразглеждане
(11)
Като установи, след консултации с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават откриването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви чрез известие, публикувано на 29 октомври 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (13) („известието за откриване“), откриването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на заявителя.
(12)
В известието за откриване се посочваше, че с частичното междинно преразглеждане също така ще бъде оценена необходимостта, в зависимост от констатациите от преразглеждането, от изменение на митническата ставка, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт, осъществяван от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, т.е. ставката на антидъмпинговото мито, посочена в регламента като приложима за „всички други дружества“ в Индия.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („период на разследване с оглед на преразглеждането“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(16)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга. Беше извършена проверка на място в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящото преразглеждане продукт е същият като определения в изменения Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на мерките, които са в сила, а именно фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Сходен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове употреба.
(19)
Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
а) Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар от страна на заявителя към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза.
(22)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на заявителя са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на донеслите печалба продажби на въпросния вид продукти към независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на ПРП.
(24)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове, които при необходимост бяха коригирани, беше добавен разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата въз основа на реалните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(25)
При предходното частично междинно преразглеждане, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 366/2006, бе решено, че приемането на ценови гаранции е повлияло предишните експортни цени, като ги е направило ненадеждни за определянето на бъдещото експортно поведение. При това междинно преразглеждане, като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества на световния пазар, беше решено експортната цена да бъде определена въз основа на действително заплащани или дължими цени за всички трети страни.
(26)
Припомня се, че приемането на ценови гаранции бе оттеглено през март 2006 г., т.е. повече от три години преди настоящия ПРП. Следователно експортните цени на Ester за Съюза през текущия ПРП не са били повлияни от ценови гаранции. Затова може да се заключи, че те могат да се считат за надеждни за установяването на бъдещото поведение по отношение на износа.
(27)
Тъй като всички експортни продажби на заявителя за Съюза са били извършени пряко на независими клиенти, експортните цени бяха формирани на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
в) Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на платените от заявителя разходи за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, за комисиони, финансови разходи и разходи за опаковане.
(29)
Заявителят изтъкна, че в сравнение с предишното разследване в рамките на междинното преразглеждане, сега той предлага на своите клиенти по-разнообразни химически покрития и този аспект трябва да бъде взет предвид при класирането на разглеждания продукт в различни видове продукти. Въпреки това дружеството не доказа, че наличието на различни видове химически покрития влияе върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар и на експортния пазар на ЕС в зависимост от вида на химическото покритие. Следователно трябва да бъде запазена приложената при предишните разследвания класификация на продукта и твърдението да бъде отхвърлено.
(30)
Заявителят също поиска корекция на експортните цени въз основа на ползите, получени при износ съгласно схемата за вписване на митата (DEPB) на база след износа. В тази връзка бе установено, че съгласно тази схема получените при износа на разглеждания продукт кредити биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими върху вноса на всички стоки или биха могли да се продават свободно на други дружества. В допълнение, не съществува задължение внасяните стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. Естер не доказаха, че ползите по DEPB оказват влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по DEPB. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Освен това заявителят поиска корекция на експортната цена въз основа на ползите, получени в рамките на схемата за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCG) и схемата за експортни кредити. В тази връзка следва да се отбележи, че подобно на другите схеми, посочени по-горе, не съществува задължение внасяните по схемата EPCG стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. На второ място, заявителят не представи никакви доказателства за изрична връзка между ценообразуването на стоките за износ и ползите, получени в рамките на схемата EPCG и схемите за експортни кредити. И на последно място, заявителят не доказа, че ползите по тези две схеми са оказали влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата EPCG и схемите за експортни кредити. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Дъмпингов марж
(32)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. След направените забележки във връзка с оповестяването, изложени в съображения 44 и 45 по-долу, дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза, без платено мито, е 8,3 %.
Г. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЯНАТА В ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
(33)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(34)
В това отношение разследването показа, че Ester действително са предприели редица мерки за намаляване на разходите и подобряване на ефективността. По-специално дружеството се е модернизирало и е изградило нова производствена линия. Освен това в резултат на значително увеличение в производството режийните разходи съществено са намалели. Дружеството също така е съумяло да организира снабдяването си със суровини по по-ефективен начин (от по-близко място) и по този начин да намали значително разходите за навло. Това намаление на разходите има пряко въздействие върху дъмпинговия марж. Следователно тази промяна в обстоятелствата може да бъде счетена за промяна с дълготраен характер.
(35)
Що се отнася до експортната цена, разследването показа определена стабилност в политиката на ценообразуване на Ester в продължение на дълъг период, между 2006 г. (годината, в която гаранцията бе отменена) и 2010 г. (почти в края на ПРП). Като се има предвид тази промяна в методологията за определяне на експортната цена на Ester за Съюза, както е описано в съображения 24 и 25 по-горе, и гореупоменатата стабилност на цените, новоизчисленият дъмпингов марж вероятно ще бъде с дълготраен характер.
(36)
Поради това бе счетено, че няма вероятност обстоятелствата, довели до откриване на това междинно преразглеждане, да се променят в близко бъдеще по начин, който да се отрази на констатациите, направени в хода на междинното преразглеждане. Поради това се стигна до заключението, че променените обстоятелства са с дълготраен характер и че прилагането на мярката в сегашния ѝ размер вече не е обосновано.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(37)
Един производител износител заяви, че средният дъмпингов марж за извадката следва да бъде преизчислен, в случай че настоящото междинно преразглеждане установи по-нисък дъмпингов марж за Ester (което беше едно от дружествата в извадката) в сравнение с по-рано установения. Следва да се припомни, че обхватът на настоящото частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент е изрично ограничен до преразглеждане на дъмпинговия марж на заявителя, отделен износител, а именно Ester. Поради това разследването бе ограничено до специфичното положение на заявителя, като се вземат предвид всички относими и надлежно документирани доказателства (14). Заключенията, направени на тази основа, не са уместни за другите дружества в извадката или всякакви други производители износители от засегнатата страна.
(38)
Счита се, че определянето на нов среднопретеглен дъмпингов марж за извадката в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент при такива обстоятелства не е нито юридически възможно, нито е икономически подходящо, поради изброените по-долу причини. Следва да се припомни, че изчисляването на среднопретегления дъмпингов марж за извадката ще се използва само когато в контекста на дадено разследване се смята, че броят на износителите е толкова голям, че индивидуалното разследване на всички съдействащи износители ще натовари ненужно институциите и ще осуети приключването на разследването в рамките на задължителния срок, определен в основния регламент. След това се приема, че изчислението на среднопретегления марж на основата на дъмпинговите маржове на включените в извадката износители е представително за дъмпинговия марж на невключените в извадката съдействащи износители. Това може да бъде валидно единствено ако това изчисление е направено въз основа на дъмпинговите маржове, които се отнасят за същия период от време. Нито едно от горепосочените обстоятелства не е налице в контекста на частично междинно преразглеждане, ограничено до едно дружество, първоначално включено в извадката, като настоящото разследване. Вследствие на това се стигна до заключението, че фактическите обстоятелства на настоящото частично междинно преразглеждане са такива, че разпоредбите на член 9, параграф 6 не се прилагат ясно.
(39)
Необходимо е да се припомни, че изявлението в известието за откриване на процедура, съгласно което „ако се установи, че мерките следва да се отменят или изменят за заявителя, може да е необходимо да се измени размерът на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от други дружества от Индия“ означава, че в резултат на преразглеждането се заключава, че остатъчното мито може да се увеличи, за да се избегне заобикаляне на мерките (15). Тъй като ставката на прилаганото за заявителя мито е преразгледана в посока към намаляване, горепосочената разпоредба на известието за откриване не е приложима.
(40)
С оглед на причините, описани в съображения 37-39 по-горе, твърдението, че средният за извадката дъмпингов марж следва да бъде преизчислен, трябва да бъде отхвърлено.
(41)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде предложено изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(42)
Заявителят повтори твърденията си относно класирането на продукта, упоменато в съображение 29, както и претенциите си по отношение на корекцията в експортната цена, дължаща се на ползите от DEPB, EPCG и схемите за експортни кредити, съгласно описаното в съображения 30 и 31. Тъй като обаче не бяха представени нови елементи, които биха могли да променят констатациите на Комисията, твърденията бяха отхвърлени.
(43)
Заявителят освен това оспори метода на изчисляване на CIF стойността на тези трансакции, осъществени по цени франко границата. При определяне на единичната CIF цена Комисията е съотнесла общия обем на разходите за навло, платени от дружеството за всички експортни трансакции, включително трансакции франко границата. Дружеството заяви, че общата стойност на разходите за навло е трябвало да бъде съотнесена само към CIF трансакциите. Това възражение бе прието.
(44)
На последно място, заявителят изтъкна, че не всички продажби от извадката са били изключени от определянето на дъмпинговия марж. Това твърдение също бе прието.
(45)
След разследването за преразглеждане предложеният преразгледан дъмпингов марж и ставка на антидъмпинговото мито, които се прилагат по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от Ester Industries Limited, възлизат на 8,3 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до Ester Industries Limited в таблицата в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, се заменя със следното:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Индия
8,3
A026“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 януари 2012 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 13/2012
(2012. gada 6. janvāris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi
(1)
Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme, inter alia, ir Indijā. Noteiktie pasākumi bija ad valorem antidempinga maksājums 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja atsevišķi nosauktu ražotāju eksportētāju veiktajam importam, un atlikusī maksājuma likme 53,3 % apmērā, ko piemēroja visu pārējo uzņēmumu veiktajam importam.
(2)
Komisija 2001. gada augustā ar Lēmumu 2001/645/EK (3) pieņēma piecu Indijas ražotāju piedāvātās cenu saistības. Pēc tam attiecīgo cenu saistību pieņemšanu atcēla (4) 2006. gada martā.
(3)
Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (5) grozīja pasākumus, kas bija piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001. Noteiktais antidempinga maksājums bija starp 0 % un 18 %, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanas konstatējumus, kas sīkāk izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 367/2006 (6).
(4)
Pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (7) grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju. Ar grozīto regulu uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā, savukārt attiecīgajam uzņēmumam - antidempinga maksājuma likmi 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
(5)
Padome 2007. gada novembrī pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (8) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz viena Indijas ražotāja eksportētāja dempinga pārbaudi, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu.
(6)
Ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 šie pasākumi tika attiecināti arī uz Brazīliju un Izraēlu, tomēr uz dažiem uzņēmumiem tie neattiecās. Šajā sakarā jaunākie grozījumi Regulā (EK) Nr. 1292/2007 tika izdarīti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 806/2010 (9).
(7)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 (10) grozīja šiem uzņēmumiem ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemērotos galīgos antidempinga maksājumus un ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemērotos galīgos kompensācijas maksājumus.
(8)
Ņemot vērā to, ka ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemērotā kompensācijas maksājuma piemērošanas termiņš bija 2011. gada 9. marts (11), Padome 2011. gada maijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 469/2011 (12) grozīja Regulu (EK) Nr. 1292/2007, tādējādi koriģējot antidempinga maksājuma likmes.
(9)
Pieprasījuma iesniedzējam, kurš pieprasīja šo starpposma pārskatīšanu, - Ester Industries Limited - šobrīd piemēro galīgo antidempinga maksājumu 29,3 % apmērā.
2. Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums
(10)
Komisija 2010. gada jūlijā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, un to iesniedza Ester Industries Limited, ražotājs eksportētājs Indijā (“Ester” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir noturīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka turpmāka pasākuma piemērošana noteiktajā apmērā, lai kompensētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nebija vajadzīga.
3. Pārskatīšanas sākšana
(11)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2010. gada 29. oktobrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu tikai attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja dempinga pārbaudi.
(12)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī novērtēs, vai ir jāgroza maksājuma likme, kuru šobrīd piemēro attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi nosaukti Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punktā, t. i., maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā.
4. Izmeklēšana
(13)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga apjomu aptvēra periodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(14)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.
(15)
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.
(16)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(17)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 1292/2007 (ar jaunākajiem grozījumiem), ar kuru piemēro spēkā esošos pasākumus, proti, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.
2. Līdzīgais ražojums
(18)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanas, arī šī izmeklēšana liecināja, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību, un PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums.
(19)
Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGS
a) Normālā vērtība
(20)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no kopējā eksporta pārdevumu uz Savienību apjoma.
(21)
Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību.
(22)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida apjoms bija vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz ražojuma veidiem, kas pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(23)
Lai pārbaudītu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē, tika noteikts nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvars. Visos gadījumos, kad konkrētais ražojuma veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visu iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgā ražojuma veidu vidējo svērto cenu PIP laikā.
(24)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai kuri nebija veikti parastajā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu normālo vērtību noteica, eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecas izmeklēšana.
b) Eksporta cena
(25)
Iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 366/2006, noteica, ka cenu saistības ietekmēja līdzšinējās eksporta cenas un ka tās nav uzticamas turpmākas eksporta attīstības noteikšanai. Ņemot vērā to, ka Ester attiecīgo ražojumu pasaules tirgū pārdeva ievērojamos apjomos, minētajā starpposma pārskatīšanā tika nolemts eksporta cenu noteikt, pamatojoties uz visām trešām valstīm faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.
(26)
Jāatgādina, ka cenu saistības tika atceltas 2006. gada martā, t. i., vairāk nekā trīs gadus pirms šā PIP. Tādējādi cenu saistības neietekmēja Ester cenas eksportam uz Savienību šajā PIP. Attiecīgi var secināt, ka tās ir uzskatāmas par uzticamām turpmākas eksporta attīstības noteikšanai.
(27)
Pieprasījuma iesniedzējs visus pārdevumus eksportam uz Savienību bija veicis tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
c) Salīdzinājums
(28)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un papildu izmaksas, komisijas maksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, ko bija samaksājis pieprasījuma iesniedzējs.
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu šobrīd tas pircējiem piedāvā plašāku izvēli attiecībā uz ķīmisko pārklājumu un ka šis aspekts būtu jāņem vērā, klasificējot attiecīgo ražojumu dažādos ražojuma veidos. Tomēr uzņēmums nepierādīja to, ka atšķirīgie ķīmiskā pārklājuma veidi ietekmēja cenu salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti vietējā tirgū un ES eksporta tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas atkarībā no ķīmiskā pārklājuma veida. Tāpēc būtu jāturpina ražojumam piemērot klasifikāciju, kuru piemēroja iepriekšējās izmeklēšanās, un apgalvojums ir jānoraida.
(30)
Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko pēc eksportēšanas piešķir saskaņā ar Piešķīruma shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPB shēma”). Šajā sakarā konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu par attiecīgā ražojuma eksportēšanu saņemtos kredītus var izmantot, lai kompensētu muitas nodokļus par jebkuru preču importu, vai tos var brīvi pārdot citiem uzņēmumiem. Turklāt nepastāv ierobežojumi, kas nosaka, ka importētās preces būtu jāizmanto vienīgi attiecīgā eksportētā ražojuma ražošanai. Ester nepierādīja, ka saskaņā ar DEPB shēmu piešķirtie atvieglojumi ietekmēja cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas saskaņā ar DEPB shēmas piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(31)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko piešķir saskaņā ar Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu (“EPCG shēma”) un Eksporta kredītu shēmu. Šajā sakarā jāpiemin, ka līdzīgi kā iepriekš minētajās shēmās arī attiecībā uz precēm, kas importētas saskaņā ar EPCG shēmu, nav ierobežojumu, kas nosaka, ka importētās preces būtu jāizmanto vienīgi attiecīgā eksportētā ražojuma ražošanai. Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs neiesniedza pierādījumus, kas apliecina tiešu sakaru starp eksportēto preču cenām un saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs nepierādīja, ka saskaņā ar šīm divām shēmām piešķirtie atvieglojumi ietekmēja cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.
d) Dempinga starpība
(32)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz 44. un 45. apsvērumā minētajām piezīmēm, dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 8,3 % apmērā.
D. APSTĀKĻU MAIŅAS NOTURĪGUMS
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai apstākļu pārmaiņas varētu pamatoti uzskatīt par noturīgām.
(34)
Šajā sakarā izmeklēšana liecināja, ka Ester patiešām ir veicis vairākus cenu pazemināšanas un efektivitātes uzlabošanas pasākumus. Uzņēmums ir modernizējis un izveidojis jaunu ražošanas līniju. Turklāt, ievērojami palielinoties ražošanas apjomam, būtiski samazinājās pieskaitāmās izmaksas. Tāpat uzņēmums sāka efektīvāk izvēlēties izejvielas (no tuvākas vietas), tādējādi ievērojami samazinot pārvadāšanas izmaksas. Šī izmaksu samazināšana tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Tāpēc šīs apstākļu pārmaiņas var uzskatīt par noturīgām.
(35)
Attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšana liecināja, ka Ester cenu politika ilgu laiku, proti, no 2006. gada (gads, kurā tika atceltas cenu saistības) līdz 2010. gadam (gandrīz PIP beigas), ir bijusi stabila. Ņemot vērā izmaiņas Ester eksporta cenas aprēķina metodē, kā aprakstīts 24. un 25. apsvērumā, un iepriekš minēto cenu stabilitāti, no jauna aprēķinātā dempinga starpība ir uzskatāma par noturīgu.
(36)
Tāpēc uzskatīja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem sāka šo starpposma pārskatīšanu, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, ka tie ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi secināja, ka apstākļu pārmaiņas uzskatāmas par noturīgām un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota.
E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(37)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāpārrēķina izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība, ja šajā starpposma pārskatīšanā uzņēmumam Ester, kas bija viens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem, noteiktu zemāku dempinga starpību nekā iepriekš. Jāatgādina, ka, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecas tikai uz pieprasījuma iesniedzēja - individuāla eksportētāja, proti, uzņēmuma Ester, - dempinga starpības pārbaudi. Tāpēc izmeklēšanu veica tikai attiecībā uz konkrētiem pieprasījuma iesniedzēja apstākļiem, ņemot vērā visus būtiskos un atbilstoši dokumentētos pierādījumus (14). Secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz šiem faktiem, nav attiecināmi uz citiem uzņēmumiem, kuri bija iekļauti izlasē, vai citiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.
(38)
Uzskata, ka šādos apstākļos jaunas dempinga starpības noteikšana izlases kārtībā, ievērojot pamatregulas 9. panta 6. punktu, turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ nav ne likumiski iespējama, ne arī ekonomiski piemērota. Vēl jo vairāk būtu jāatgādina, ka uz izlases kārtībā noteiktu vidējo dempinga starpību var atsaukties tikai tad, ja konkrētajā izmeklēšanā tiek noskaidrots, ka eksportētāju skaits ir tik liels, ka, veicot izmeklēšanu attiecībā uz katru eksportētāju atsevišķi, iestādes tiktu pārmērīgi noslogotas un pastāvētu risks, ka izmeklēšanu nevar pabeigt pamatregulā noteiktajā termiņā. Šādā gadījumā pieņem, ka svērtās dempinga starpības aprēķināšana, pamatojoties uz izlasē iekļauto eksportētāju vidējo dempinga starpību, ir reprezentatīva attiecībā uz tādu izlasē neiekļauto eksportētāju dempinga starpību, kas sadarbojās. Tas iespējams tikai tādos gadījumos, ja šāds aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz dempinga starpībām, kas attiecas uz to pašu periodu. Neviens no iepriekš minētajiem apstākļiem nav konstatēts saistībā ar daļēju starpposma izmeklēšanu attiecībā uz tikai vienu sākotnēji izlasē iekļautu uzņēmumu, kāda ir arī šī izmeklēšana. Attiecīgi secina, ka šīs daļējās starpposma pārskatīšanas faktiskie apstākļi ir tādi, kam nepiemēro 9. panta 6. punktu.
(39)
Jāatgādina, ka paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu teksts: “Konstatējot, ka pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir jāatceļ vai jāgroza, var rasties vajadzība grozīt maksājuma likmi, kas šobrīd piemērojama attiecīgā ražojuma importam no citiem uzņēmumiem Indijā” nozīmē, ka, lai novērstu apiešanu, pārskatīšanas rezultātā varētu paaugstināt atlikušo maksājuma likmi (15). Ņemot vērā to, ka pieprasījuma iesniedzēja maksājums ir samazināts, uz to neattiecas iepriekšminētais pazinojuma par pārskatīšanas sākšanu noteikums.
(40)
Ņemot vērā 37. līdz 39. apsvērumā minēto pamatojumu, jānoraida apgalvojums par to, ka izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība būtu jāpārrēķina.
(41)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.
(42)
Pieprasījuma iesniedzējs vairākkārt atkārtoja savus apgalvojumus par produkta klasifikāciju, kas minēti 29. apsvērumā, kā arī apgalvojumus par nodokļu atmaksas apmēra korekciju atbilstoši eksporta cenai, pamatojoties uz saskaņā ar DEPG, EPCG un Eksporta kredīta shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem, kas aprakstīti 30. un 31. apsvērumā. Tomēr, tā kā netika iesniegti jauni dati, pamatojoties uz kuriem varētu mainīt Komisijas konstatējumus, šos apgalvojumus noraidīja.
(43)
Tāpat pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret šādu darījumu CIF vērtības aprēķinu, ko veica pamatojoties uz FOB. Nosakot vienas vienības CIF vērtību, Komisija uzņēmuma kopējās pārvadāšanas izmaksas attiecināja uz visiem eksporta darījumiem, ietverot FOB darījumus. Uzņēmums apgalvoja, ka kopējās pārvadāšanas izmaksas būtu jāattiecina tikai uz CIF darījumiem. Šo apgalvojumu pieņēma.
(44)
Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka no dempinga starpības aprēķina nav izņemti visi paraugu pārdevumi. Arī šo apgalvojumu pieņēma.
(45)
Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā labotā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Ester Industries Limited izgatavota attiecīgā ražojuma importam, ir 8,3 %,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punkta tabulā ierakstu attiecībā uz Ester Industries Limited aizstāj ar šādu:
“Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija
8,3
A026”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 6. janvārī