РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 115/2012
(2012. gada 9. februāris),
ar ko konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 12. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2011. gada 13. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu (“AS procedūra”) attiecībā uz konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā.
(2)
Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).
(3)
AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu produkcijas Savienībā 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu.
(4)
Komisija pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu nodara subsidēts Indijas izcelsmes konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu imports. Indijas valdība tika aicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un vienojoties rast risinājumu. Apspriežu laikā neizdevās rast risinājumu, panākot vienošanos.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(5)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražotājus, kas iesniedza sūdzību, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuru ieinteresētība bija zināma, kā arī Indijas iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(6)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
1.2.1. Indijas ražotāju eksportētāju atlase
(7)
Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.
(8)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visus ražotājus eksportētājus Indijā lūdza pieteikties 15 dienās pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām darbībām saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un visu to saistīto uzņēmumu nosaukumiem, kas piedalījās attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, un darbības veidiem attiecībā uz laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam.
(9)
Notika apspriedes arī ar attiecīgajām Indijas iestādēm par reprezentatīvas izlases izveidi.
(10)
Pavisam pieci ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupa Indijā, paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Šie uzņēmumi, kas sadarbojās, ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību izmeklēšanas periodā. Salīdzinot Eurostat datus par importu ar piecu uzņēmumu, kas sadarbojās, sniegtajiem datiem par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā, izriet, ka sadarbība ar Indijas ražotājiem eksportētājiem bija gandrīz 100 % apmērā. Tādējādi izlase tika izveidota, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza minētie pieci ražotāji eksportētāji.
1.2.2. Indijas uzņēmumu, kas sadarbojās, izlases izveide
(11)
Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuri atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs atsevišķi uzņēmumi, kuru saražotā produkcija kopā veido apmēram 98 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no Indijas uz Savienību.
(12)
Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām personām un Indijas iestādēm par izlases izveidi. Divi izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji vēlējās, lai tos arī iekļautu izlasē. Tomēr, ņemot vērā ierosinātās izlases reprezentativitāti, kas iepriekš minēta 11. apsvērumā, tika nolemts, ka izlasi grozīt un papildināt nav vajadzīgs.
1.2.3. Izlasē neiekļauto uzņēmumu individuāla pārbaude
(13)
No izlasē neiekļauta ražotāja eksportētāja tika saņemta prasība veikt individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. Izskatīt šo prasību pagaidu posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmumu par šā uzņēmuma individuālu pārbaudi pieņems vēlāk.
1.2.4. Savienības ražotāju atlase
(14)
Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu.
(15)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. No 15 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, tika atlasīti, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu, lielumu un ģeogrāfisko atrašanās vietu Savienībā, 5 uzņēmumi. Tie ražoja 37 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienās no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šiem dokumentiem un izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību. Neviena no ieinteresētajām personām neiebilda pret ierosināto piecu uzņēmumu izlasi.
(16)
Viens no pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem pēc tam atteicās sadarboties. Atlikušie četri izlasē iekļautie uzņēmumi ražoja 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas izmeklēšanas perioda laikā. Tādējādi attiecībā uz Savienības ražošanas nozari izlase joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu. Pārbaudes apmeklējumi notika trijos no minētajiem uzņēmumiem. Izmeklēšanas pagaidu posmā uzskatīja, ka, lai pārbaudītu ceturtā uzņēmuma iesniegtos datus, pietiek ar pilnīgu dokumentācijas analīzi.
1.2.5. Nesaistīto importētāju atlase
(17)
Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Divi importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita to iekļaušanai izlasē paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā, ka importētāju, kas bija pieteikušies, bija maz, tika nolemts atlasi neveikt.
1.2.6. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(18)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas nosūtīja Indijas valdībai, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Indijā, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, importētājiem, kas sadarbojās, Savienībā un visiem lietotājiem, par kuriem bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.
(19)
Atbildes saņēma no Indijas valdības, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un četriem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem. Neviens no importētājiem vai lietotājiem, ar kuriem sazinājās, uz anketas jautājumiem neatbildēja.
(20)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli un turpmāk norādītajos uzņēmumos.
Ražotāji Savienībā
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itālija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francija;
Ražotāji eksportētāji Indijā
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Mahārāštra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Mahārāštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata.
1.3. Izmeklēšanas periods
(21)
Izmeklēšana par subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(22)
Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas (“SSF”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2.2. Līdzīgais ražojums
(23)
Attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod Indijas vietējā tirgū, kā arī ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienības tirgū, tika konstatētas vienādas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums. Tāpēc pagaidām uzskata, ka tie ir līdzīgi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. Ievads
(24)
Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika pārbaudītas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas:
a)
piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;
b)
iepriekšēju atļauju shēma;
c)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;
d)
uz eksportu orientētu struktūru shēma;
e)
mērķa ražojumu shēma;
f)
eksporta kredītu shēma;
g)
elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums.
(25)
Iepriekš no a) līdz e) apakšpunktā minēto shēmu pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (Nr. 22, 1992) (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā. Ar Ārējas tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod reizi piecos gados un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir ATP 09-14. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ATP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Arī “Procedūru rokasgrāmata” tiek regulāri atjaunināta.
(26)
Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma akta 21. un 35.A iedaļu, kas atļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(27)
Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums, kas minēts iepriekš g) apakšpunktā, ir ietverts Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts.
3.2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a) Juridiskais pamats
(28)
Sīks DEPBS apraksts sniegts ATP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā.
b) Atbilstības kritēriji
(29)
Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.
c) DEPBS īstenošana praksē
(30)
Eksportētājs var pieteikties DEPBS kredītiem, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu sastāvu eksporta produktā un šāda paredzētā importa aplikšanu ar muitas nodokli neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav samaksāts.
(31)
Lai no šīs shēmas varētu gūt labumu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu. Šajā laikā eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu.
(32)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, kurām noteikti importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(33)
Pieteikumu DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu eksporta darījumu skaitu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 09-14 4.47. nodaļā minēto iesniegšanas termiņu. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 09-14 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda.
(34)
Tika konstatēts, ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem - Agarwal Fastners Pvt. Ltd. un Raajratna Ventures Ltd. - šo shēmu izmantoja IP laikā.
d) Secinājumi par DEPBS
(35)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts eksportētājam sniedz priekšrocības, jo uzlabo tā likviditāti.
(36)
Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(37)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(38)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar DEPBS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā.
(39)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, tad atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam izmaksas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(40)
Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, svārstījās no 4,70 % līdz 6,53 %.
3.3. Iepriekšēju atļauju shēma (AAS)
a) Juridiskais pamats
(41)
Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 4.1.3.-4.1.14. punktā, kā arī HOP I 09-14 4.1.-4.30A nodaļā.
b) Atbilstības kritēriji
(42)
AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk 43. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas ir “piesaistīti” palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot AAS starpproduktu piegādēm. AAS nosacītā eksporta apakšshēmu drīkst izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes ATP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātāji, kas veic piegādi uz eksportu orientētām struktūrām (EOU). Visbeidzot starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, var izmantot “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.
c) Īstenošana praksē
(43)
AAS var izsniegt šādiem mērķiem:
i) fiziskais eksports.: Tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids;
ii) ikgadējais pieprasījums.: Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus resursus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu;
iii) starpproduktu piegāde.: Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;
iv) “nosacītais eksports”.: Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ATP 09-14 dokumenta 8.2. punktā. “Nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai struktūrai (“EOU”) vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);
v) iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”).: AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un tajā norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti vietējā tirgū un kas importēti;
vi) kompensācijas iekšzemes akreditīvs.: Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ATP 09-14 dokumenta 8.3. punktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).
(44)
Viens uzņēmums IP laikā saņēma AAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šis uzņēmums izmantoja vienu no apakšshēmām, t. i., AAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.
(45)
Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/ iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/ izmaksu un darbu analītiķim, kas izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.
(46)
Attiecībā uz apakšshēmu, ko IP laikā izmantoja attiecīgais uzņēmums, t. i., fiziskā eksporta shēmu, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas pienākuma apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. AAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz SION, kuras ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie izmantojami eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešos ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).
(47)
Izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ne izpildītas, ne arī pārbaudītas praksē.
(48)
Uzņēmums, kas izmantoja shēmu, uzturēja konkrētu ražošanas un patēriņa reģistru. Tā kā 23. papildinājums netika pareizi aizpildīts, to nevarēja uzskatīt par tādu faktiskā patēriņa reģistru, kāds paredzēts HOP I 09-14 4.26. un 4.30. nodaļā. Faktiskā patēriņa reģistrs par IP nebija pieejams, un līdz ar to nebija iespējams pārbaudīt cita starpā patēriņa uzskaiti, lai konstatētu, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā noteikts 23. papildinājumā. Attiecībā uz pārbaudes prasībām, kas minētas iepriekš 45. apsvērumā, uzņēmums neveica uzskaiti par to, kā notika minētā sertifikācija. Nebija ne revīzijas plāna vai kāda cita papildmateriāla par veikto revīziju (piem., revīzijas ziņojuma), ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodoloģiju un konkrētām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kurš prasa padziļinātas tehniskās zināšanas par ražošanas procesiem. Iespējama ievedmuitas nodokļu pārsnieguma atmaksa, ko uzņēmums saņēmis un par ko ziņots 23. papildinājumā, neizraisīja attiecīgo iestāžu rīcību vai kontroli. Būtībā tiek uzskatīts, ka eksportētājs, par kuru veikta izmeklēšana, nespēja pierādīt attiecīgo ATP-09-14 noteikumu ievērošanu.
d) Secinājums par AAS
(49)
Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, jo tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas sniedz priekšrocības eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.
(50)
Turklāt pēc likuma ar AAS fizisko eksportu saistītas subsīdijas acīmredzami ir atkarīgas no eksporta izpildes, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu tās uzskata par konkrētām un kompensējamām. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.
(51)
Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā - pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Uzskatīja arī, ka SION attiecīgajam ražojumam nebija pietiekami precīzas un tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kādi izejmateriālu daudzumi tika patērēti eksporta produkcijā. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).
(52)
Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(53)
Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu varbūtēju ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(54)
Subsīdijas summu uzņēmumam, kas izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (pamata muitas nodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu IP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasība ir pamatota, no kopējās subsīdijas atskaitīja izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(55)
Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, bija 2,94 %.
3.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(56)
Sīks EPCGS apraksts sniegts ATP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā.
b) Atbilstības kritēriji
(57)
Šo shēmu izmantot ir tiesīgi ražotāji eksportētāji, kā arī tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.
c) Īstenošana praksē
(58)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts importēt kapitālieguldījumu preces (jaunas un lietotas kapitālieguldījumu preces) ar samazinātu muitas likmi. Tālab pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas Indijas valdība izsniedz EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas likmi 5 % apmērā, kas piemērojama visām kapitālieguldījumu precēm, kuras importētas saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētās kapitālieguldījumu preces jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar ATP 09-14 kapitālieguldījumu preces var importēt, atbilstīgi EPCGS piemērojot ievedmuitas likmi 0 % apmērā, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma īstenošanas termiņš ir īsāks, proti, 6, nevis 8 gadi no atļaujas izsniegšanas dienas. EPCGS licences turētājs var iegūt kapitālieguldījumu preces arī vietējā tirgū. Šādā gadījumā vietējais kapitālieguldījumu preču ražotājs var izmantot priekšrocību importēt tādas ar muitas nodokli neapliekamas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto kapitālieguldījumu preču ražošanai. Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības uz kapitālieguldījumu preču piegādi EPCGS licences turētājam.
(59)
Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā.
d) Secinājums par EPCGS
(60)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju Indijas valdībai samazina tādus nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt nodokļu samazināšana rada priekšrocības eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti importējot, uzlabo tā likviditāti.
(61)
Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādas licences var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ uzskata, ka shēma ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(62)
Šo shēmu par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz kapitālieguldījumu precēm, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo kapitālieguldījumu preces netiek patērētas/iekļautas eksportēto ražojumu ražošanā.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(63)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, sadalot subsīdiju par periodā, kas atbilst šādu kapitālieguldījumu preču parastam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei šādi aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz IP, ir koriģēta, pieskaitot šajā laikposmā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam ir piemērota komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja prasības bija pamatotas, tika atskaitītas izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju.
(64)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgajam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(65)
Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,11 %, 0,16 % un 0,19 %.
3.5. Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”)
a) Juridiskais pamats
(66)
Sīks EOUS apraksts sniegts ATP 09-14 6. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 6. nodaļā.
b) Atbilstības kritēriji
(67)
Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut EOUS. Ražošanas nozares uzņēmumiem ir jāievēro obligātie sliekšņi ieguldījumiem pamatlīdzekļos, lai tiem būtu tiesības uz EOUS.
c) Īstenošana praksē
(68)
Uz eksportu orientētas struktūras var atrasties un tikt nodibinātas jebkur Indijā.
(69)
Iesniegumā par EOU statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, cita starpā par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar šo pieņemšanu saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums par to, ka uzņēmumu atzīst par atbilstīgu EOUS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.
(70)
Saskaņā ar ATP 09-14 obligāts pienākums saistībā ar EOU ir gūt neto valūtas ieņēmumus (“NFE”); t. i., atskaites periodā (pieci gadi) kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz importēto preču kopējā vērtība.
(71)
Uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt šādas koncesijas:
i)
atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp kapitālieguldījumu precēm, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kas vajadzīgi apstrādes, ražošanai, pārstrādes procesos vai saistībā ar šādiem procesiem;
ii)
atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kuras iepirktas vietējā tirgū;
iii)
par vietējā tirgū pirktām precēm samaksāta centrālā tirdzniecības nodokļa atmaksāšana;
iv)
iespēja līdz pat 50 % no eksporta vērtības vietējā tirgū produkciju pārdot ar FOB nosacījumiem, gūstot pozitīvu NFE peļņu pēc koncesiju maksājumu veikšanas, proti, akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem;
v)
nodokļa daļēja atmaksāšana par degvielu, kas iepirkta no naftas uzņēmumiem vietējā tirgū;
vi)
atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kura saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas, 10 gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas.
(72)
Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šo shēmu, ir muitas ierēdņu uzraudzībā.
(73)
Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar HOP I 09-14 attiecīgo punktu. Šie dokumenti, izmantojot ceturkšņa un ikgadējos progresa ziņojumus, ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm Indijā.
(74)
Tomēr, kā noteikts HOP I 09-14 attiecīgajā iedaļā, “EOU nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu tās eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA (domestic tariff area) vai krājumiem”.
(75)
Preces, ko pārdod vietējā tirgū, nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanas procesu pārrauga muitas/akcīzes ierēdnis.
(76)
Šajā lietā viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem izmantoja EOUS. Šis eksportētājs izmantoja minēto shēmu, lai veiktu izejmateriālu, palīgmateriālu un kapitālieguldījumu preču beznodokļa importu, vietējā tirgū iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, saņemtu tirdzniecības nodokļa kompensāciju un vietējā tirgū pārdotu daļu no saražotajām precēm. Tāpēc eksportētājs izmantoja visas priekšrocības, kas minētas iepriekš 71. apsvēruma i)-vi) punktā. Tomēr attiecībā uz atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu izmeklēšanā konstatēja, ka no 2010. gada 1. aprīļa uzņēmums vairs nav tiesīgs saņemt šo atbrīvojumu. Tāpēc noteikumi par EOU atbrīvojumu no ienākuma nodokļa saistībā ar šo izmeklēšanu vairs nav jāņem vērā.
(77)
Uzņēmums, par kuru konstatēja, ka tas darbojas kā EOU, ļoti vēlā izmeklēšanas posmā iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu un cita starpā apgalvoja, ka dažādi pasākumi, kas pieejami uz eksportu orientētai struktūrai, nav kompensējamas subsīdijas. Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav pagūta minēto piezīmju analīze, taču tās pienācīgi ņems vērā nākamajos šīs izmeklēšanas posmos.
d) Secinājumi par EOUS
(78)
EOU atbrīvojums no trīs veidu ievedmuitas nodokļiem (“pamata muitas nodoklis”, “muitas nodoklis izglītības vajadzībām” (Education Cess on Customs Duty) un “augstākā līmeņa vidējās izglītības nodoklis” (Higher Secondary Education Cess)), un tirdzniecības nodokļa kompensācija ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdība atsakās no ieņēmumiem, kas tai citādi pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, tādējādi uz eksportu orientētajai struktūrai piešķir pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē priekšrocību, jo tā savu likviditāti uzlaboja, nesamaksājot nodokļus, kas parasti būtu jāmaksā, un saņemot tirdzniecības nodokļa kompensāciju.
(79)
Turklāt EOU nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība neefektīvi piemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma shēmas gadījumā - pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt ārvalstu valūtas neto ieņēmumu saistības, nevis importa patēriņu eksportēto preču ražošanā.
(80)
Atbrīvojums no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas nodokļa ekvivalenta (“EED”) tomēr nerada negūtus ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Ja akcīzes nodoklis un muitas papildnodoklis tiktu samaksāts, tos varētu izmantot kā kredītu savām nākotnes nodokļu maksājumu saistībām (tā sauktais “CENVAT mehānisms”), kas ir ar PVN salīdzināma sistēma un Indijas uzņēmumiem ļauj nodokļus par pirkumiem kompensēt ar nodokļiem, kas maksājami par pārdevumiem. Tāpēc šie nodokļi nav galīgi. Izmantojot tikai CENVAT kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem.
(81)
Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija, veido subsīdijas pamatregulas 3. panta nozīmē. Tās pēc likuma ir atkarīgas no eksporta izpildes, un tādēļ pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē tās ir atzītas par konkrētām un kompensējamām. EOU mērķis produkciju eksportēt, kā paredzēts ATP 09-14 6.1. nodaļā, ir obligāts nosacījums (conditio sine qua non), lai varētu izmantot šādus stimulus.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(82)
Kompensējama priekšrocība tātad ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa), kas parasti jāmaksā, veicot importu, kā arī centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija IP laikā.
i) Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) un centralizētā tirdzniecības nodokļa kompensācija par izejmateriāliem un palīgmateriāliem
(83)
Subsīdijas summa eksportētājam, kas ir uz eksportu orientēta struktūra, tika aprēķināta, pamatojoties uz nepiemērotajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām, augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par materiāliem, kas importēti EOU vajadzībām kopumā, un tirdzniecības nodokļa, kurš atmaksāts IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu izmaksas, kas jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 2,68 %.
ii) Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodokļa, muitas nodokļa izglītības vajadzībām un augstākā līmeņa vidējās izglītības nodokļa) par kapitālieguldījumu precēm
(84)
Kapitālieguldījumu preces fiziski nav iestrādātas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu priekšrocība, ko gūst attiecīgais uzņēmums, ir aprēķināta, pamatojoties uz nesamaksāto ievedmuitu par importētajām kapitālieguldījumu precēm, kuru sadala par periodu, kas atbilst parastam šādu preču amortizācijas periodam vienā no uzņēmumiem, par ko veic izmeklēšanu. Tādējādi aprēķinātā summa tad ir attiecināma uz IP, un tā tika koriģēta, pieskaitot procentus šajā periodā, lai atspoguļotu priekšrocību radīto vērtību laika gaitā un tādā veidā noteiktu visas priekšrocības, ko no šīs shēmas guvis saņēmējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam attiecīgā eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma attiecīgajam uzņēmumam bija 0,05 %.
(85)
Kopējā subsīdijas norma, kas iegūta saskaņā ar EOUS, attiecīgajam uzņēmumam ir 2,73 %.
3.6. Mērķa ražojumu shēma (“FPS”)
a) Juridiskais pamats
(86)
Sīks shēmas apraksts sniegts ATP 09-14 3.15.-3.17. punktā, kā arī HOP I 09-14 3.9.-3.11. nodaļā.
b) Atbilstības kritēriji
(87)
Saskaņā ar ATP 09-14 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot to ražojumu eksportētājiem, par kuriem paziņots PR I 09-1437D pielikumā.
c) Īstenošana praksē
(88)
PR I 09-1437D pielikumā ietverto ražojumu eksportētājs var pieteikties FPS nodokļu kredīta ekvivalentam 2 % vai 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Taču iepriekš minētā 37D pielikuma 2. un 5. tabulā iekļautajiem īpaša mērķa ražojumiem/nozarēm ir tiesības izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 5 % apmērā no eksporta FOB vērtības. Attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir īpašais mērķa ražojums.
(89)
FPS ir pēceksportēšanas shēma, t. i., lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Tāpēc uzņēmums tiešsaistē aizpilda pieteikumu attiecīgajai iestādei, pievieno tam eksporta rīkojumu un rēķinu, bankas rēķinu, kas liecina, ka pieteikuma nodeva ir samaksāta, nosūtīšanas rēķinus un bankas apstiprinājumu par maksājumu saņemšanu vai ārvalstu iekšējā pārveduma apstiprinājuma dokumentu tiešas aprites gadījumā. Gadījumos, kad nosūtīšanas rēķinu un/vai bankas apstiprinājumu oriģināli ir iesniegti, lai saņemtu priekšrocības no citām shēmām, uzņēmums var iesniegt savas kopijas, atsaucoties uz attiecīgo iestādi, kurai ir iesniegts oriģinālais dokuments. Pieteikumā FPS nodokļu kredītam tiešsaistē var ietvert ne vairāk kā 50 nosūtīšanas rēķinus.
(90)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem FPS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par turpmāku importu, importējot jebkādas preces, izņemot kapitālieguldījumu preces un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādu kredītu līdzekļiem, var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. FPS kredīti ir brīvi nododami tālāk un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(91)
Tika konstatēts, ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu IP laikā.
d) Secinājums par FPS
(92)
FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas citādi būtu gūti. Turklāt FPS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(93)
Turklāt pēc likuma FPS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par konkrētu un kompensējamu.
(94)
Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši šajā gadījumā eksportētāja pienākums nav faktiski patērēt bez ievedmuitas nodokļa importētās preces ražošanas procesā, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības iegūt FPS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu priekšrocību, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad FPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(95)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības, ko konstatēja IP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tad Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta FPS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par pareizu novērtēt priekšrocību saskaņā ar FPS kā kredītu summu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu IP laikā.
(96)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam, ja prasības bija pamatotas, izmaksas, kas jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(97)
Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica diviem attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 4,80 %.
3.7. Eksporta kredītu shēma (“ECS”)
a) Juridiskais pamats
(98)
Sīkāka informācija par shēmu ir izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.
b) Atbilstības kritēriji
(99)
Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji.
c) Īstenošana praksē
(100)
ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. Kopš 2010. gada 1. jūlija komercbankas piemēro jaunu pamatlikmju sistēmu visu veidu rūpijās izsniegto eksporta kredītu avansiem. Attiecībā uz ECS ārvalstu valūtām Indijas Rezervju banka (“IRB”) nosaka eksporta kredītiem piemērojamas maksimālās procentu likmes, kuras var prasīt komercbankas. IRB ir devusi norādījumus bankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai.
(101)
Kā norādīts IRB galvenajā apkārtrakstā, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm, kuras salīdzinājumā ar parastu komerckredītu (“skaidras naudas kredīti”) likmēm ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Likmju atšķirība var samazināties uzņēmumiem, kam ir labs kredītvērtējums. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītvērtējumu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.
(102)
Tika konstatēts, ka visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji izmantoja šo shēmu IP laikā.
d) Secinājums par ECS
(103)
ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 98. apsvērumā minētajā IRB galvenajā apkārtrakstā, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē.
(104)
Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā, ne Līguma par Subsīdijām un pretsubsīdiju pasākumiem 1. panta 1.1. punkta a).1. apakšpunkta iv) daļā nav paredzēta maksa par publiskajiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) daļā minētās darbības. IRB ir publiska struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām organizācijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās paredzētie nosacījumi cita starpā arī par procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajā apkārtrakstā un IRB noteikumos par to, ka komercbankām noteiktu tīro kredītu daļu novirzīt eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā - izsniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un darbības pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta izpildes.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(105)
Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par IP laikā izmantotajiem eksporta kredītiem, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu attiecīgais uzņēmums. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu (skaitītājs) iedalīja visam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(106)
Subsīdijas likmes, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajiem uzņēmumiem, bija 0,25 %, 0,31 % un 0,44 %.
3.8. Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums
a) Juridiskais pamats
(107)
Shēma ir ietverta Mahārāštras valdības 2007. gada komplekso stimulu shēmā, Rezolūcija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007. gada 30. marts. Pēc 2007. gada komplekso stimulu shēmas grozījumiem, ko 2011. gada 30. jūnijā sagatavoja Mahārāštras valdība, tika paredzēts pagarinājuma periods līdz 2011. gada 31. augustam.
b) Atbilstības kritēriji
(108)
Iepriekš minētajā rezolūcijā uzskaitītas nozaru un uzņēmumu kategorijas, kuras var uzskatīt par tiesīgām izmantot 2007. gada stimulu shēmu.
c) Īstenošana praksē
(109)
Lai veicinātu rūpniecības nozaru darbības izvēršanu mazāk attīstītās teritorijās, Mahārāštras valdība ir piešķīrusi komplekso stimulu shēmas jaunām/paplašinātām ražošanas struktūrām, kuras izveidoja Mahārāštras jaunattīstības reģionos. Šīs shēmas nolūkā rezolūcijas I pielikumā minētai teritorijai piešķirta klasifikācija “teritorija, kurai ir tiesības izmantot stimulu shēmu”. Tomēr 2007. gada komplekso stimulu shēmai var pieteikties tikai tad, ja izpildaģentūra ir izsniegusi 2007. gada shēmas atbilstības sertifikātu un atbilstošā struktūra atbilst noteikumiem un prasībām, kas minēti atbilstības sertifikātā. Izpildaģentūras izsniegtais atbilstības sertifikāts ir derīgs no komerciālās ražošanas sākuma atbilstošajā struktūrā.
(110)
Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu piešķir jaunām atbilstošām struktūrām, kas izveidotas konkrētās jomās uz 15 gadiem. Citās valsts daļās elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu uz 10 gadiem saņem arī tikai uz eksportu orientētas struktūras (EOU), informācijas tehnoloģiju (IT) un biotehnoloģiju (BT) struktūras.
(111)
Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka šo shēmu IP laikā izmantoja viens uzņēmums, kas tika iekļauts izlasē, ir uz eksportu orientēta struktūra un atrodas Mahārāštrā.
d) Secinājumi par elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu
(112)
Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē, proti, tas ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas dod priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.
(113)
Šī subsīdiju shēma ir konkrēta pamatregulas 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka piekļuve šai shēmai tika ierobežota konkrētiem uzņēmumiem, kuri atrodas noteiktā ģeogrāfiskā reģionā, ar tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem darbojas aizdevumu piešķīrēja iestāde.
(114)
Tādējādi būtu jāuzskata, ka šī subsīdija ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(115)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas summa tiek aprēķināta kā saņēmējam piešķirtās priekšrocības saistībā ar attiecīgo ražojumu, ko konstatēja IP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī summa (skaitītājs) ir pieskaitīta attiecīgā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējam eksporta apgrozījumam IP laikā kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(116)
Subsīdijas likme, ko IP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam uzņēmumam, ir 0,09 %.
3.9. Kompensējamo subsīdiju summa
(117)
Pamatojoties uz konstatējumiem, kas apkopoti nākamajā tabulā, tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa, kura izteikta procentos, svārstās no 3,2 % līdz 16,5 %.
1. tabula
Shēma
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums
Kopā
Uzņēmums
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Citi uzņēmumi
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, subsīdijas norma, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdijas starpību, kas noteikta par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ir 13,6 %. Lai aprēķinātu vidējo svērto subsīdijas normu izlasei, konstatētās EOUS subsīdiju summas un Mahārāštras valdības komplekso stimulu shēmā (t. i., ko piemēro tikai EOU) paredzēto elektroenerģijas nodokļa atbrīvojumu izslēdza no aprēķina, jo tika konstatēts, ka šo subsīdiju shēmu darbības joma neietver divus izlasē neiekļautos uzņēmumus, kuri sadarbojās. Attiecībā uz EOU nav iespējams apvienot priekšrocības, kas saistītas ar EOU, un ar citām shēmām saistītās priekšrocības. Elektroenerģijas nodokļa atbrīvojums ir pieejams tikai EOU vai uzņēmumiem, kas atrodas konkrētos Mahārāštras reģionos. Tāpēc šajā shēmā saņēmēju skaits ir pārāk neliels, lai to uzskatītu par piemērojamu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem.
(119)
Komisija vispirms noteica visu pārējo Indijas eksportētāju sadarbības līmeni. Kā minēts iepriekš 10. apsvērumā, salīdzinot Eurostat datus par importu ar datiem, ko par attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību izmeklēšanas periodā sniedza uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, liecina, ka Indijas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti aktīva, proti, gandrīz 100 % apmērā. Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, visiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, noteica, ka subsīdiju likme ir vidējās svērtās subsīdijas normas līmenī, kuru noteica par katru no programmām, kuras izmantoja izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, t. i., 16,5 %.
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
4.1. Ražošanas apjoms Savienībā
(120)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp sūdzībā minētā informācija, kā arī dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.
(121)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 52 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju produkcija, kas par sevi paziņoja, kā arī to ražotāju aplēstie produkcijas apjoms, kuri neiesaistījās.
(122)
Kā norādīts iepriekš 14. apsvērumā, lai veiktu izmeklēšanu par Savienības ražotājiem, tika izmantota atlase. No 15 Savienības ražotājiem, kas sniedza informāciju pirms procedūras sākšanas, tika atlasīti 5 uzņēmumi. Pēc tam, kā paskaidrots iepriekš 16. apsvērumā, viens uzņēmums nolēma izmeklēšanā nesadarboties. Atlikušie izlasē iekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, ražoja apmēram 32 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas IP laikā un tika uzskatīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. Izlasē iekļautie uzņēmumi ir nozīmīgākie ražotāji un atrodas Francijā un Itālijā, kur saražo lielāko attiecīgā ražojuma daudzumu.
4.2. Savienības ražošanas nozare
(123)
Tiek uzskatīts, ka visi zināmie iepriekš 120. apsvērumā minētie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
5. KAITĒJUMS
5.1. Iepriekšējas piezīmes
(124)
Lai novērtētu attiecīgos kaitējuma faktorus, tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika, sūdzībā minēti dati un dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, tostarp pārbaudītās atbildes, kuras anketā sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.
(125)
Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā.
(126)
Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem mikroekonomikas rādītājiem kā darījumu cenas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījums un ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un algas izmantoti dati par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.
(127)
Četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji tika iekļauti arī termiņa beigu pārskatīšanā, kas noslēdzās 2012. gada 7. janvārī, attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas un Taivānas izcelsmes SSF importam (4). Izlasē bija iekļauts kāds cits minētajā pārskatīšanā norādītais uzņēmums, ko šajā izmeklēšanā izlasē neiekļāva. Ņemot vērā, ka kaitējuma analīzes attiecīgais periods pārklājas ar termiņa beigu pārskatīšanā minēto periodu, 2008. un 2009. gada dati sakrīt, izņemot attiecībā uz vienu uzņēmumu. Publiskojot rādītājus par 2008. un 2009. gadu, būtu iespējams izdarīt secinājumus par tā uzņēmuma rādītājiem, kas šajā lietā netika iekļauts izlasē. Tāpēc tādi mikroekonomikas rādītāji kā krājumi, algas, ieguldījumi, skaidras naudas plūsma, ieguldījumu ienesīgums un rentabilitāte ir indeksēti.
5.2. Patēriņš Savienībā
(128)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienībā, kuri minēti sūdzībā un kuru kontrolpārbaude veikta, salīdzinot izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudītos datus. Turklāt tika ņemts vērā arī importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem par attiecīgo periodu.
(129)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2. tabula
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā (tonnas)
120 598
101 143
122 345
131 457
Koeficients (2008. gads = 100)
100
84
101
109
Avots:
Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(130)
Kopējais patēriņš Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. No 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 16 %, jo tirgu esot vispārēji negatīvi ietekmējusi ekonomikas krīze, kuras beigās patēriņš atkal palielinājās par 21 % laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam un par 7 % laikposmā no 2010. gada līdz IP.
5.3. Imports no attiecīgās valsts
(131)
Imports no Indijas uz Savienību attiecīgajā periodā attīstījās šādi.
3. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no Indijas (tonnas)
14 546
18 883
21 914
24 072
Koeficients (2008. gads = 100)
100
130
151
165
Tirgus daļa
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Koeficients (2008. gads = 100)
100
155
149
152
Avots:
Eurostat un ražotāju eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(132)
Imports no Indijas attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās par 65 %. Šis pieaugums bija vislielākais laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad imports palielinājās par 30 %, bet patēriņš samazinājās par 16 %. Gadu gaitā imports no Indijas turpināja palielināties: 2010. gadā par 16 % un IP laikā par 10 %.
5.3.1. Importa cenas un cenu samazinājums
4. tabula
Imports no Indijas
2008
2009
2010
IP
Vidējā cena (EUR par tonnu)
3 531
2 774
2 994
3 216
Koeficients (2008. gads = 100)
100
79
85
91
Avots:
Eurostat un izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(133)
Vidējās importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %. Ar to skaidrojams Indijas tirgus daļas pieaugums no 12,1 % līdz 18,3 % minētajā periodā. Vislielākais pieaugums notika laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, kad Indijas eksportētāji ieguva vairāk nekā 6 procentu punktus no tirgus daļas.
(134)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(135)
Šādu cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas, un pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts, kas izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, liecināja, ka cenu samazinājums svārstījās no 3 % līdz 13 %.
5.4. Saimnieciskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(136)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu, novērtējot to, kā subsidētais imports no Indijas ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika ņemts vērā visu to ekonomisko faktoru novērtējums, kas attiecīgajā periodā noteikti Savienības ražošanas nozarei.
5.4.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
5. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (tonnas)
69 514
56 396
62 213
51 800
Koeficients (2008. gads = 100)
100
81
89
75
Ražošanas jauda (tonnas)
140 743
127 200
128 796
111 455
Koeficients (2008. gads = 100)
100
90
92
79
Jaudas izmantojums
49 %
44 %
48 %
46 %
Koeficients (2008. gads = 100)
100
90
98
94
Avots:
Visa Savienības ražošanas nozare.
(137)
5. tabulas dati liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana ievērojami samazinājusies - par 25 %. Ņemot vērā pieprasījuma samazinājumu, ražošana 2009. gadā krasi samazinājās par 19 %, pēc tam 2010. gadā tā palielinājās par 10 %. Lai gan Savienības patēriņš pieauga par 7 %, IP laikā Savienības ražošana atkal samazinājās par apmēram 17 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.
(138)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas samazinājums attiecīgajā periodā bija apmēram 21 %. Arī jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās, saglabājoties nemainīgi zem 50 %.
5.4.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
6. tabula
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (tonnas)
56 042
44 627
45 976
48 129
Koeficients (2008. gads = 100)
100
80
82
86
Tirgus daļa
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Koeficients (2008. gads = 100)
100
95
81
79
Avots:
Visa Savienības ražošanas nozare.
(139)
Pieaugošā patēriņa (+ 9 %) kontekstā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, to pārdodot pirmajam neatkarīgajam klientam Savienībā, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %. Tāpēc tirgus daļa samazinājās no 46,5 % 2008. gadā līdz 36,6 % IP laikā. Pēc pārdošanas apjoma lielā samazinājuma 2009. gadā (- 20 %) tas nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā.
5.4.3. Izaugsme
(140)
Laikposmā no 2008. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa minētajā periodā samazinājās attiecīgi par 14 % un 21 %. Vienlaikus imports no Indijas ievērojami pieauga par 65 %.
5.4.4. Nodarbinātība
7. tabula
2008
2009
2010
IP
Darbinieku skaits
1 007
863
821
761
Koeficients (2008. gads = 100)
100
86
82
76
Darba ražīgums (vienības uz darbinieku)
Koeficients (2008. gads = 100)
100
95
110
99
Avots:
visa Savienības ražošanas nozare
(141)
Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanās pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits - par 24 %. Laikposmā no 2008. gada līdz IP darbaspēka izmaksas par vienu nodarbināto pieauga par 6 %.
(142)
Savienības ražošanas nozares darbspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gadā saražo viena nodarbinātā persona, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās par 1 %. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP.
5.4.5. Vidējās vienības cenas Savienībā
8. tabula
2008
2009
2010
IP
Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem
(EUR par tonnu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Koeficients (2008. gads = 100)
100
64
90
98
Avots:
Izlasē iekļauto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(143)
Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. Savienības ražošanas nozare 2009. gadā bija spiesta samazināt pārdošanas cenas par 36 % ekonomikas lejupslīdes un importa no Indijas cenu strauja samazinājuma (- 21 %) kontekstā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atkal palielinājās 2010. gadā un IP laikā.
(144)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka pārdošanas cenu samazinājums 2009. gadā atspoguļoja izmaksu samazinājumu par 18 % salīdzinājumā ar 2008. gada līmeni. Šis izmaksu samazinājums skaidrojams galvenokārt izejvielu (īpaši niķeļa, kam ir nestabila cenu dinamika) cenu samazinājumu. Tomēr Savienības ražošanas nozare savas pārdošanas cenas bija spiesta samazināt vairāk, nekā samazinājās minētās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu 2009. gadā.
5.4.6. Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums un spēja piesaistīt kapitālu
9. tabula
2008
2009
2010
IP
ES pārdošanas rentabilitāte (% no neto pārdevumiem)
Koeficients (2008. gads = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Skaidras naudas plūsma
Koeficients (2008. gads = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Ieguldījumi (EUR)
Koeficients (2008. gads = 100)
100
29
59
6
Ieguldījumu rentabilitāte
Koeficients (2008. gads = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Avots:
Izlasē iekļauto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(145)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka, pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja SSF imports no Indijas. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva kopš attiecīgā perioda sākuma. Tieši 2009. gadā Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas vairāk, nekā samazinājās izmaksas, ņemot vērā zemo cenu Indijas ražojumu importa pieplūdumu. Tas izraisīja ievērojamu rentabilitātes pasliktināšanos minētajā gadā. Tomēr 2010. gadā un IP laikā rentabilitāte uzlabojās, tomēr palika negatīva.
(146)
Skaidras naudas plūsma, kas liecina par ražošanas nozares spēju finansēt savas darbības, uzrādīja tādas pašas tendences kā rentabilitāte. Tie sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam uzrādot pieauguma tendenci un IP laikā sasniedzot pozitīvus rādītājus.
(147)
Pēc ieguldījumiem SSF ražošanā 2008. gadā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par apmēram 94 %. Ieguldījumu ienesīgums uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā, un minētais rādītājs visu laiku palika negatīvs.
(148)
Attīstība rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas jomā un ieguldījumu zemais līmenis liecina, ka izlasē iekļautie ES ražotāji varētu būt saskārušies ar kapitāla piesaistīšanas grūtībām.
5.4.7. Krājumi
10. tabula
2008
2009
2010
IP
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās
Koeficients (2008. gads = 100)
100
92
100
103
Avots:
Atbildes uz anketas jautājumiem.
(149)
Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares uzņēmumu krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 3 %. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 8 %; pēc tam 2010. gadā un IP laikā tie palielinājās attiecīgi par 8 % un 3 %.
5.4.8. Subsīdijas starpības lielums
(150)
Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdijas normas ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nelielu.
5.5. Secinājums par kaitējumu
(151)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākā daļa tādu kaitējuma rādītāju kā ražošanas apjoms (- 25 %), jaudas izmantojums (- 6 %), pārdošanas apjoms (- 14 %), tirgus daļa (- 21 %) un nodarbinātība (- 24 %) attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Pieaugošā patēriņa kontekstā gan pārdošanas apjoms, gan tirgus daļa ir samazinājies. Salīdzinājumā ar 2009. gadu pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās 2010. gadā un IP laikā; tomēr, ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā imports no Indijas nepārtraukti palielinājās un tā cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt savu zaudēto tirgus daļu.
(152)
Turklāt tika nopietni ietekmēti kaitējuma rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte), kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(153)
Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievada piezīme
(154)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai tas tiktu klasificēts kā būtisks kaitējums. Lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru radīto kaitējumu nepiedēvē subsidētajam importam, tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nebija subsidētais imports un kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.2. Subsidētā importa ietekme
(155)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš pieauga par 9 %, turpretim Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa - par 21 %. Vienlaikus subsidētais imports no Indijas ievērojami palielinājās - par 65 %, tādējādi palielinot savu tirgus daļu par 52 %.
(156)
Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās, uzlabojoties vispārējam ekonomikas stāvoklim. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tikai nedaudz pieauga 2010. gadā (+ 3 %) un IP laikā (+ 4,7 %). No otras puses, izmeklēšanā tika atklāts, ka importa no Indijas gada pieaugums bija 16 % 2010. gadā un 10 % IP laikā.
(157)
Subsidētā importa no Indijas rezultātā veidojās spiediens uz Savienības ražošanas nozari, īpaši 2009. gadā, kad minētais imports palielinājās par 30 % salīdzinājumā ar 2008. gadu un ieguva 6,6 procentu punktus no tirgus daļas. Tajā pašā gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %.
(158)
Ņemot vērā spiedienu uz cenām 2009. gadā, vidējās importa no Indijas cenas samazinājās par 21 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari samazināt savas pārdošanas cenas par 36 %. Šis samazinājums bija lielāks nekā izmaksu samazinājums. Tādēļ ievērojami pasliktinājās rentabilitātes rādītāji, kas ievērojami samazinājās 2009. gadā.
(159)
Importa no Indijas cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 %, vienmēr paliekot zemākas nekā importa cenas no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.
(160)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam Indijas subsidēta importa pieaugumam par cenām, kas pastāvīgi ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Imports no citām trešām valstīm
11. tabula
2008
2009
2010
IP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnas)
50 010
37 633
54 454
59 255
Koeficients (2008. gads = 100)
100
75
109
118
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Koeficients (2008. gads = 100)
100
90
107
109
Importa no citām trešām valstīm vidējā cena (EUR par tonnu)
5 380
5 236
5 094
5 234
Koeficients (2008. gads = 100)
100
97
95
97
Importa apjoms no Malaizijas (tonnas)
13 712
9 810
9 611
9 966
Importa no Malaizijas tirgus daļa
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Importa no Malaizijas vidējā cena (EUR par tonnu)
4 203
2 963
3 324
3 633
Importa apjoms no Filipīnām (tonnas)
7 046
5 406
15 576
18 149
Importa no Filipīnām tirgus daļa
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Importa no Filipīnām vidējā cena (EUR par tonnu)
4 645
3 474
3 714
3 912
Importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas (tonnas)
2 332
2 452
3 217
3 288
Importa no Ķīnas Tautas Republikas tirgus daļa
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Importa no Ķīnas Tautas Republikas vidējā cena (EUR par tonnu)
4 004
4 561
5 272
5 648
Importa apjoms no Taivānas (tonnas)
4 304
3 703
6 451
6 640
Importa no Taivānas tirgus daļa
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Importa no Taivānas vidējā cena (EUR par tonnu)
5 092
4 719
4 755
4 943
Avots:
Eurostat
(161)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, citu trešo valstu izcelsmes SSF importa apjoms Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %. Tomēr importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par apmēram 3 %, un tirgus daļa palielinājās par apmēram 9 %.
(162)
No 2005. gada 19. novembra stājās spēkā antidempinga pasākumi attiecībā uz SSF importu no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas. Lai gan noteikti šādi pasākumi, šis imports attiecīgajā periodā ir ievērojami palielinājies, tomēr tirgus daļa ir palikusi diezgan neliela - attiecīgi 2,5 % un 5,1 %. Citi ievērojami importa avoti ir Filipīnas un Malaizija. Imports no īpaši Filipīnām attiecīgajā periodā ir palielinājies, palielinot to tirgus daļu no 5,8 % 2008. gadā līdz 13,8 % IP laikā.
(163)
Attiecībā uz Malaiziju attiecīgajā periodā bija vērojama samazināšanās, tomēr importa tirgus daļa IP laikā joprojām bija 7,6 %. Attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās importa apjoms no Filipīnām. Tomēr, kā norādīts turpmāk tekstā, vidējā importa cena bija ievērojami augstāka par Indijas SSF vidējo cenu, proti, apmēram par 20 %.
(164)
Attiecībā uz importa cenām - importa no citām trešām valstīm vidējās cenas attiecīgajā periodā palika diezgan stabilas un vienmēr pārsniedza Savienības ražošanas nozares vidējās cenas un vidējās Indijas importa cenas.
(165)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu ietekmi un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.3.2. Ekonomikas krīze
(166)
Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos 2009. gadā. Tomēr jānorāda, ka, neraugoties uz patēriņa samazinājumu 16 % apmērā 2009. gadā, Indijas importa apjoms palielinājās par 30 %.
(167)
Savienības patēriņš 2010. gadā un IP laikā palielinājās līdz ar vispārējo ekonomikas atveseļošanos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās tikai nedaudz - par 3 % 2010. gadā un par 4,7 % IP laikā. Salīdzinot ar iepriekš minēto, imports no Indijas palielinājās attiecīgi par 16 % un 10 %.
(168)
Ja pastāvētu normāli ekonomikas apstākļi un subsidētais imports nebūtu radījis spēcīgu spiedienu uz cenām, un tā līmenis nebūtu palielinājies, iespējams, Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu, ko izraisītu samazināts jaudas izmantojums. Tomēr subsidētais imports pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt Indijas importam zaudēto tirgus daļu.
(169)
Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze 2008. un 2009. gadā, iespējams, izraisīja Savienības ražošanas nozares slikto darbības rezultātu, tomēr nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
6.3.3. Izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares eksporta izpilde
12. tabula
2008
2009
2010
IP
Pārdevumi eksportam (tonnas)
967
689
933
884
Koeficients (2008. gads = 100)
100
71
97
91
Vienības pārdošanas cena (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Koeficients (2008. gads = 100)
100
64
84
90
(170)
Attiecīgajā periodā par 9 % samazinājās izlasē iekļautās Savienības ražošanas nozares pārdevumu eksportam apjoms, turpretim vidējās eksporta cenas piedzīvoja kritumu par 10 %. Tā kā nevar izslēgt, ka eksporta izpildes negatīvā tendence var būt radījusi turpmāku negatīvu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā zemo eksporta apjomu saistībā ar pārdošanas apjomu Savienības tirgū, ietekme nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un konstatēto kaitējumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(171)
Iepriekš minētā analīze pierādīja, ka aplūkotajā periodā Indijas izcelsmes lētā subsidētā importa apjoms un tirgus daļa ievērojami pieauga. Turklāt tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas Savienības tirgū.
(172)
Indijas subsidētā importa apjoma un tirgus daļas palielinājums turpinājās pat 2009. gadā, kad Savienības patēriņš samazinājās par 16 %, un attiecīgajā periodā sakrita ar negatīvo tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu.
(173)
Sākot no 2008. gada, ekonomikas attīstības palēninājuma un krasa Savienības patēriņa samazinājuma kontekstā Indijas ražotāji eksportētāji ir spējuši ievērojami palielināt savu tirgus daļu. Tas sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas negatīvu tendenci un lielu rentabilitātes un citu finanšu rādītāju samazinājumu. Attiecīgajā periodā lētā subsidētā importa no Indijas pieplūdumam, kurš pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, bija vispārēja negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli. Pat ja stāvoklis nedaudz uzlabojās līdz IP, Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu, un rentabilitāte palika negatīva.
(174)
Citu zināmo faktoru, kas varēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp ekonomikas krīzes, analīze liecināja, ka šie faktori nepārtrauca konstatēto cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(175)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, tika pagaidām secināts, ka subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
7.1. Ievada piezīme
(176)
Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisošo subsidēšanu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Eiropas Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz visu dažādo iesaistīto personu (tostarp Eiropas Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, un lietotāju) interešu novērtējumu.
7.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(177)
Savienības ražošanas nozarei subsidētais imports no Indijas ir nodarījis būtisku kaitējumu. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktināsies vēl vairāk.
(178)
Sagaidāms, ka pagaidu kompensācijas maksājumu noteikšana atjaunos efektīvas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenas tā, lai tās atspoguļotu dažādos komponentus un tirgus apstākļus. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli.
(179)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu sagaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti. Turklāt sagaidāms, ka kompensācijas pasākumu noteikšana palīdzēs saglabāt nodarbinātību, kas attiecīgajā periodā pastāvīgi pasliktinājās.
(180)
Tāpēc pagaidām tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
7.3. Lietotāju un importētāju intereses
(181)
Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās; neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās, neatbildēja uz nosūtītās anketas jautājumiem. Attiecībā uz importētājiem - anketas tika nosūtītas diviem nesaistītiem importētājiem, kas izteica vēlmi sadarboties, bet netika saņemtas.
(182)
Jāatgādina, ka arī iepriekšējās izmeklēšanās par šo pašu ražojumu, lietotāju sadarbība bija ļoti neliela. Nesen sāktajā termiņa beigu pārskatīšanā attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes SSF importam, sazinājās ar tiem pašiem lietotājiem, bet neviens no tiem minētajā izmeklēšanā nesadarbojās (5).
(183)
Saskaņā ar sūdzību ietekme uz lietotājiem būtu neliela, ja SSF importam no Indijas noteiktu pasākumus, ņemot vērā, ka SSF veido tikai daļu no lietotāju kopējām izmaksām. Sūdzībā tika sniegta SSF izmaksu daļas aplēse automobiļu un mazgājamo mašīnu/ trauku mazgājamo mašīnu ražošanā. Abos gadījumos tika secināts, ka SSF veido nelielu daļu no šo izstrādājumu kopējām ražošanas izmaksām.
(184)
Ņemot vērā zemo jaudas izmantojumu Savienības ražošanas nozarē (46 % IP laikā), ja pret importu no Indijas noteiktu pasākumus, tirgū nerastos piedāvājuma deficīta risks. Turklāt ir citi attiecīgā ražojuma piedāvājuma avoti, piemēram, SSF imports no citām valstīm, uz kurām neattiecas jebkādi pasākumi.
(185)
Visbeidzot ierosināto pasākumu līmenis ir mērens, un tāpēc sagaidāms, ka imports no Indijas ES tirgos turpināsies, bet par taisnīgām cenām.
7.4. Secinājums par Savienības interesēm
(186)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Indijas izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus.
8. PAGAIDU KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI
8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(187)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu kompensēšanas pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, kuru subsidētais imports rada Savienības ražošanas nozarei.
(188)
Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā subsīdiju norma un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdiju normu.
(189)
Aprēķinot kaitējumu nodarošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozare varētu pamatoti gūt šajā nozarē no līdzīga ražojuma pārdošanas Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu subsidēta importa. Tiek uzskatīts, ka, lai noteiktu peļņu, ko varētu gūt, ja nebūtu subsidētā importa, jāizmanto vidējā pirmsnodokļu peļņas norma, kāda izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija 2007. gadā, kad ražošanas nozare vēl bija rentabla, t. i., pirms attiecīgā perioda. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošās subsidēšanas.
(190)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika iegūta, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.
(191)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums, pamatojoties uz Indijas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto izstrādājumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.
8.2. Pagaidu pasākumi
(192)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - subsīdijas normas un kaitējuma apmēra - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(193)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas robežu un subsīdijas normu. Tāpēc ierosinātās kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.
Uzņēmums
Subsīdijas norma
Kaitējuma norma
Pagaidu kompensācijas maksājuma likme
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Šajā regulā norādītās atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes noteica, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir tādējādi piemērojamas tikai tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi - konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(195)
Visas prasības, kas pieprasa piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piem., pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
9. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(196)
Iepriekš minētie pagaidu konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz kompensācijas maksājumu noteikšanu ir pagaidu konstatējumi, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots pagaidu kompensācijas maksājums tādiem Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementiem un to daļām, ko pašlaik kvalificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2. Pagaidu kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājuma likme, %
TARIC papildu kods
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Mahārāštra
11,7 %
B266
Raajratna Ventures Ltd., Gudžarata
13,0 %
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Mahārāštra
3,2 %
B268
Pielikumā minētie uzņēmumi
13,6 %
B269
Visi pārējie uzņēmumi
16,5 %
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 30. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009 31. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 9. februārī