РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 467/2010 НА СЪВЕТА
от 25 май 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций с произход от Китайската народна република, чийто обхват е разширен и към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея, след проведено преразглеждане с оглед изтичане срока на действие в съответствие с член 11, параграф 2 и частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През март 2004 г. след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие с Регламент (ЕО) № 398/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Ставката на окончателното мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, беше 49 %. Първоначалните мерки бяха наложени с Регламент (ЕО) № 2200/90 (3).
(2)
През януари 2007 г. с Регламент (ЕО) № 42/2007 на Съвета (4) обхватът на окончателното антидъмпингово мито беше разширен и към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие и за частично междинно преразглеждане
(3)
След публикуването през октомври 2008 г. на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на силиций с произход от КНР (5), на 1 декември 2008 г. Комисията получи искане за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това на 18 декември 2008 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе подадено от Euroalliages (Посреднически комитет на металургичната индустрия) от името на производителите в Съюза, на които се пада основен дял, в конкретния случай - 100 %, от общото производство на силиций в Съюза. Искането се основаваше на вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и до повторение на вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
Искането за частично междинно преразглеждане бе подадено от EUSMET (Европейски потребители на силициев метал) и обхватът му е ограничен до разглеждането на дъмпинга. Искането се основава на prima facie доказателства относно това,че обстоятелствата, въз основа на които са били определени мерките, са се променили и новите обстоятелства са с траен характер.
(6)
Комисията, след консултации с Консултативния комитет, стигна до заключението, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие и на междинно преразглеждане, съответно по член 11, параграф 2, и член 11, параграф 3 от основния регламент, и публикува известие за започване на тези преразглеждания в Официален вестник на Европейския съюз (6) (наричано по-нататък „известието за започване“).
3. Разследване
(7)
Комисията официално уведоми производителите заявители от Съюза, производителите износители от КНР, вносители/търговци, потребители от Съюза, за които е известно, че ще бъдат засегнати, и техните сдружения, както и властите в КНР за започването на преразглежданията.
(8)
С оглед на очевидно големия брой китайски производители износители, изброени в исканията, в известието за започване бе предвидена представителна извадка за определянето на дъмпинга и на вероятността от повторение или продължаване на дъмпинга, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(9)
За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички производители износители бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г.
(10)
Комисията получи отговори от 11 дружества или групи от дружества от КНР. При все това, след разглеждане на предоставената от тези дружества информация бе установено, че само малък брой от отговорите са от дружества, осъществили износ за Европейския съюз на произведен от тях силиций. Поради това бе взето решение, че не е необходима представителна извадка по отношение на китайските производители износители.
(11)
Всички горепосочени дружества или групи от дружества от КНР също така заявиха своето намерение да изискат индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(12)
Комисията изпрати на китайските производители износители, за които е известно, че са засегнати, формуляри за заявления за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за индивидуално третиране („ИТ“). Заявления за ТДПИ, или за ИТ - ако разследването констатира, че производителите износители не отговарят на условията за ТДПИ, бяха получени от трима китайски износители. Един от тези износители обаче впоследствие оттегли заявлението си, докато за останалите двама беше установено, че по време на РП не са изнасяли за Европейския съюз произведен от тях силиций. Поради това заявленията от страна на тези две дружества не бяха разгледани.
(13)
Освен това, шест други китайски дружества или групи от дружества подадоха заявления за ИТ. В хода на разследването обаче три дружества прекратиха съдействието си. От останалите три групи от дружества една е извършила продажби на разглеждания продукт на несвързан търговец. Разследването не можа да установи със сигурност дали пазарът на Съюза е бил крайното местоназначение на продажбите. Тъй като поради това тази група от дружества не може да бъде разглеждана като производител износител, заявлението за индивидуално третиране трябваше да бъде отхвърлено. Както е посочено в съображение 30, за едно дружество, при което съдействието беше недостатъчно по смисъла на член 18 от основния регламент, констатациите се основаваха на наличните факти. Заявлението за ИТ на последното дружество бе определено като допустимо.
(14)
На последно място, от двете останали дружества, пожелали да бъдат включени в представителната извадка и поискали отделно разглеждане, само едно е отговорило на въпросника в рамките на сроковете, посочени в известието за започване. Това дружество обаче не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че ще бъдат засегнати, както и на онези, които бяха поискали въпросник в рамките на срока, предвиден в известието за започване.
(16)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, предвиден в известието за започване.
(17)
Отговори на въпросници бяха получени от производителите заявители от Съюза, 12 потребители, две сдружения на потребители, шест износители/производители от Китай и трима производители от държавата аналог.
(18)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима с цел определяне на вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и с цел определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
Производители заявители от Съюза:
-
Ferroatlantica SL, Мадрид, Испания
-
Ferropem SAS, Шамбери, Франция
-
RW Silicium GmbH, Покинг, Германия
Производители износители от КНР:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Производители от държавата аналог (Бразилия):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Потребители:
Алуминиева промишленост:
-
Trimet Aluminium AG, Есен, Германия
-
Raffmetal S.p.A., Бреша, Италия
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Милано, Италия
Химическа промишленост:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Леверкузен, Германия
-
Wacker Chemie AG, Мюнхен, Германия
-
Dow Corning Ltd, Кардиф, Обединеното кралство
4. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(19)
Разследването във връзка с продължаването или повторението на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. (наричан по-нататък „РПП“ или „разследваният период в рамките на преразглеждането“).
(20)
Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността от продължаването или повторението на вредата обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е същият като този в предходните разследвания, а именно - силициев метал с произход от КНР, който понастоящем е класиран в код по КН 2804 69 00 (тегловно съдържание на силиций под 99,99 %). Единствено поради настоящата класификация, посочена в Комбинираната номенклатура, той следва да се разбира като „силиций“. Силицият с по-висока чистота, съдържащ тегловно не по-малко от 99,99 % силиций, който се използва предимно в промишлеността за електронни полупроводници, се класира в друг код по КН и не влиза в обхвата на настоящото разследване.
(22)
Силицият се произвежда в електродъгови пещи при карботермична редукция на кварц (силициев диоксид) при наличието на различни видове карборедуктори. Той се предлага под формата на късове, зърна, гранули или на прах, в зависимост от международно приетите технически спецификации по отношение на неговата чистота.
(23)
Силицият се използва предимно от два промишлени отрасъла: химическата промишленост - за производството на метилхлорсилани или трихлорсилани и тетрахлорсилиций, и алуминиевата промишленост - за производство на алуминиеви сплави, първични и вторични топилни агрегати, предназначени за производството на леярски сплави за различни промишлени отрасли, и по-специално за отраслите на автомобилостроенето и строителството.
2. Сходен продукт
(24)
Както при предходните преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие и настоящото разследване показа, че силицият, произвеждан в КНР и изнасян за Съюза, силицият, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на държавата аналог (Бразилия), и силицият, произвеждан и продаван в Съюза от производителите заявители от Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакво основно приложение.
(25)
Поради това се стигна до заключение, че тези продукти трябва да бъдат разглеждани като сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(26)
Както бе посочено в съображение 12, в хода на разследването трите дружества, подали заявления за ТДПИ, или не са изнасяли произведен от тях силиций за Европейския съюз, или са оттеглили своите заявления за ТДПИ. Поради това ТДПИ не беше предоставено на нито едно дружество.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(27)
По правило, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на този член, се определя мито за цялата държава, ако изобщо трябва да се определя мито, с изключение на случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно имат право да получат ИТ.
(28)
Накратко и единствено със справочна цел тези критерии са изложени в обобщена форма по-долу:
а)
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чуждестранна собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
б)
експортните цени и количества и търговските условията се определят свободно;
в)
мажоритарният пакет акции принадлежи на частни лица и трябва да бъде доказано, че дружеството е достатъчно независимо от държавна намеса;
г)
обменът на валута се извършва по пазарен курс;
д)
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се прилагат различни митнически ставки.
(29)
На първо място следва да се отбележи, че посоченото в съображение 12 дружество, което първоначално подаде заявление за ТДПИ, но след това го оттегли, оттегли и своето искане за ИТ. По тази причина това заявление не бе разглеждано допълнително.
(30)
От шестте дружества или групи от дружества, които подадоха заявления само за ИТ, три прекратиха съдействието си, а едно не предостави необходимата информация в определените сроковете, поради което разследването беше значително възпрепятствано по смисъла на член 18 от основния регламент. Поради това тези дружества бяха счетени за неоказващи съдействие и констатациите за тях бяха основани на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент.
(31)
Четирите засегнати дружества или групи от дружества бяха уведомени за възможността от използване на наличните факти и за причините за това, като получиха възможност да предоставят допълнителни разяснения в съответствие с член 18, параграф 4 от основния регламент. При все това, не бяха получени никакви доказателства или информация от нито едно от четирите дружества, които можеха да отстранят пропуските в предоставените от тях отговори или да променят заключението, че по отношение на тях следва да бъде прилаган член 18 от основния регламент.
(32)
От останалите две групи от дружества и както е посочено в съображение 13, една група от дружества не може да бъде разглеждана като производител износител на разглеждания продукт и поради това нейното заявление за индивидуално третиране не бе разгледано.
(33)
За последния износител бе установено, че отговаря на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(34)
Въз основа на гореизложеното може да се направи заключението, че ИТ следва да бъде предоставено на Jinneng Group.
3. Нормална стойност
3.1. Държава аналог
(35)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена въз основа на цената или на изградената стойност в държава аналог. Въпреки че в първоначалното разследване и в последвалите преразглеждания с оглед изтичането на срока на действие Норвегия беше използвана като държава аналог, настоящата разследване установи, че обстоятелствата по отношение на норвежкия пазар значително са се променили оттогава. Така например вътрешното производство на Норвегия е намаляло с около 20 % между 2005 и 2008 г., а вносът на силиций в Норвегия е представлявал 97 % от вътрешното потребление. По време на РП е съществувал само един национален производител, който е снабдявал вътрешния пазар.
(36)
Поради това, както беше предложено от двамата заявители, в известието за започване Бразилия беше посочена като подходяща трета държава с пазарна икономика. На практика разследването констатира, че Бразилия е вторият по големина световен производител на силиций след КНР, както и че бразилският пазар е силно конкурентен при наличието на седем производители на силиций, произвеждащи няколко различни класа силиций. Бразилия беше счетена и за отворен пазар със значителни обеми на внос, предимно от КНР. Въпреки че бяха приканени да направят това, нито една от заинтересованите страни не направи коментари относно избора на Бразилия.
(37)
Като се има предвид горното и въз основа на наличната към момента на избора информация се стигна до заключението, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
3.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(38)
Трима производители от Бразилия оказаха съдействие чрез предоставянето на информация относно разходите и продажбите на силиций на вътрешния пазар в Бразилия. В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не получиха ТДПИ, бе установена въз основа на проверената информация, получена от тези производители, както е изложено по-долу.
(39)
Бе проучено дали всеки вид от разглеждания продукт, продаван в представителни количества на бразилския вътрешен пазар, може да бъде считан за продаван в обичайни търговски условия по смисъла на член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе извършено, като за всеки вид на продукта бе установен делът на рентабилните продажби към независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(40)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, реализиран на нетна продажна цена, равняваща се на или надвишаваща изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената цена на този вид се равняваше на или превишаваше производствените разходи, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(41)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(42)
В зависимост от вида на продукта, нормалната стойност бе установена въз основа на среднопретеглените продажни цени от всички продажби или на среднопретеглените продажни цени само от рентабилните продажби на вътрешния пазар на държавата аналог, въз основа на проверени данни на трима производители от тази държава.
4. Експортна цена
(43)
Целият обем на износа за Европейския съюз от единствения производител износител, получил ИТ, е бил извършен чрез свързан търговец, намиращ се в КНР, и впоследствие е бил препродаден на несвързани клиенти в Съюза. В този случай експортната цена беше установена въз основа на член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
От промишлеността на Съюза бе изразено твърдението, че експортните цени не са определяни свободно по смисъла на член 9, параграф 5, буква б) от основния регламент. По-специално бе заявено, че между китайските митнически органи и износителите са били провеждани ценови „преговори“ с цел определяне на „разумно“ ценово ниво. Представените в това отношение доказателства обаче не бяха свързани със силиций, а освен това беше счетено, че проведените според твърдението „преговори“ не са повлияли на начислената на крайния клиент цена, която е била резултат от свободни преговори между страните. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(45)
От промишлеността на Съюза бе изразено и твърдението, че дружеството, на което бе предоставено ИТ, е държавно, получавало е субсидии за материали и е извършвало значителна по мащаб търговска дейност, която би му позволила да осъществи заобикаляне на мерките. При разследването бе установено обаче, че през РПП въпросният износител вече не е бил държавна собственост, поради което в търговската му дейност не е осъществявана държавна намеса, която да позволи заобикалянето на мерките. По отношение на субсидиите за материали, твърдението бе счетено за необосновано. Поради това тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
5. Сравнение
(46)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени въз основа на цена франко завод. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид, под формата на корекции, разликите, засягащи цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Когато беше приложимо и обосновано, бяха направени поисканите корекции по отношение на транспортните разходи, физическите характеристики, разходите за проверка, обработка и опаковане. Беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, подточка i), тъй като бе установено, че свързаният търговец изпълнява функции на търговски представител, работещ на комисиона.
(47)
Разследването установи, че през РП износът на силиций е бил облаган с износни мита. Тъй като митата са оказвали влияние върху сравнимостта на цените, бе счетено за подходящо експортната цена да бъде коригирана в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент по отношение на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените.
(48)
Следва да се отбележи, че нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени при едно и също ниво на косвено облагане., т.е. с включен ДДС.
(49)
Бе изказано твърдението, че фактът, че платеният ДДС при покупки на суровината силикон е подлежал на възстановяване, следва да бъде отразен при изчисляването на нормалната стойност. Бе установено обаче, че платеният при такива покупки ДДС е подлежал на приспадане, независимо от режима на възстановяване на ДДС при износ на експортните стоки и без оглед на тяхното местоназначение. Така фактът, че платеният ДДС при покупки на суровината силикон е подлежал на възстановяване, се счита за неутрален по своя характер фактор, който не оказва влияние върху сравнимостта на експортната цена и нормалната стойност. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(50)
Бе изказано и твърдението, че използваната за отчитане на косвеното данъчно облагане методология е различна от използваната при други случаи и че ДДС върху продажби за износ е трябвало да бъде приспаднат от експортната цена. Следва да бъде отбелязано, че в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент е предвидено, че корекция за косвено данъчно облагане може да бъде направена единствено по отношение на нормалната стойност и при описаните в посочения член обстоятелства, които в този случай не са налице. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6. Дъмпингов марж
6.1. За дружеството, получило ИТ
(51)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител, получил ИТ, бе установен чрез сравняване на среднопретеглените експортни цени франко завод по номер на кода на продукта в Комбинираната номенклатура със съответната нормална стойност на държавата аналог, както бе установено по-горе.
(52)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител, получил ИТ, изразен като процент от цената на вноса CIF на границата на Съюза преди обмитяване, е 16,3 %.
6.2. За всички останали износители/производители
(53)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички останали неоказали съдействие износители/производители от КНР, най-напред беше установено нивото на съдействие. Степента на съдействие беше ниска, а именно по-малка от 1 % от общия внос от КНР. Поради това дъмпинговият марж за неоказалите съдействие дружества бе установен чрез сравняване на средната импортна стойност на силиция от Китай, както е регистрирана в Евростат - надлежно коригирана, след приспадане на осъществените продажби от дружеството, получило ИТ, със съответната нормална стойност на държавата аналог, както бе установено по-горе.
(54)
Една от страните изказа твърдението, че нивото на съдействие не е било правилно оценено, тъй като един от съдействащите износители е изнесъл значителни количества силиций в Съюза. При тези обстоятелства се твърдеше, че получената от този износител информация е следвало да бъде използвана за изчисляване на дъмпинговия марж за цялата държава, както е било направено при посоченото в съображение 1 преразглеждане. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени въз основа на констатацията, че цените, които това дружество е начислявало на свързаното си дружество в Съюза, не са били формирани при договаряне между независими и равнопоставени страни.
(55)
Според друго твърдение, за определяне на дъмпинговия марж за цялата държава е следвало да бъдат използвани предоставените от съдействащите вносители данни. Както е посочено в съображение 54, голяма част от вноса на тези съдействащи страни не е бил осъществен при договаряне между независими и равнопоставени страни, поради което цените бяха счетени за ненадеждни. Останалата част от вноса не бе счетена за достатъчно представителна по отношение на количествата, за да може да послужи за основа на определянето на митото за цялата държава. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
След разгласяването при определянето на дъмпинговия марж за цялата държава бяха взети предвид получените коментари по отношение на продуктовата гама, използвана за изчисляване на нормалната стойност. Така сравнението беше направено, като бе използвана представената от съдействащите вносители информация по отношение на видовете на продукта.
(57)
На тази основа дъмпинговият марж за цялата държава възлиза на 19,0 % от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване.
Г. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА И ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Траен характер на променените обстоятелства
(58)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проучено дали има разумно основание да се счете, че обстоятелствата относно дъмпинга имат траен характер.
(59)
За да се проучи дали установеното по време на РПП ниво на дъмпинговия марж има траен характер беше разгледано развитието на експортните цени и нормалната стойност.
(60)
На първо място следва да се отбележи, че дъмпинговият марж, констатиран в хода на последното преразглеждане (7), а именно 12,5 %, е по-близко до нивото, установено в хода на настоящата процедура, отколкото до сегашното ниво на мерките.
(61)
Що се отнася до експортните цени след РПП, по данни на Евростат те са намалели с около 15 % през първите девет месеца на 2009 г.
(62)
Що се отнася до нормалната стойност, в хода на разследването бе констатирано, че тя е намаляла в подобна степен през същия период. В резултат на това дъмпинговият марж за износа на силиций през първите девет месеца на 2009 г. би бил на подобно ниво като установения в рамките на РПП.
(63)
Горното показва, че китайските експортни цени са по-близко до световните цени, отколкото при първоначалното налагане на мерките (8).
(64)
Въз основа на горното бе направено заключението, че нивото на дъмпинга, констатирано в рамките на РПП, има траен характер.
2. Вероятност от продължаване на дъмпинга на нивата, установени при междинното преразглеждане
(65)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучена вероятността дъмпингът да продължи в случай на отмяна на мерките на нивото, констатирано при междинното преразглеждане.
(66)
По отношение на вероятността от продължаване на дъмпинга бе проучено развитието на производството и производствения капацитет, както и вероятното развитие на износа за Европейския съюз и за пазари на други трети държави.
3. Производствен капацитет, производствен обем и потребление в КНР
(67)
Трябваше да бъде направена приблизителна оценка на общия капацитет за производство на силиций в КНР. Докато според статистическите данни (9), предоставени от засегнатите страни, общият капацитет за 2008 г. възлиза на 2,2 милиона тона, разследването констатира, че тази стойност е очевидно завишена, тъй като не отчита значителен брой изведени от експлоатация пещи (например поради преструктуриране на промишлеността за производство на силиций, икономическата криза и земетресението в провинция Съчуан през 2008 г.), както и нестабилните доставки на електроенергия в някои региони, водещи на практика до по-нисък капацитет от посочения в наличните статистически данни. След извършването на подходящи корекции действителният производствен капацитет бе изчислен на около 1,5 милиона тона, което съответства на увеличение от най-малко 25 % в сравнение с капацитета през 2002 г. (разследваният период от предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, посочен в съображение 1 по-горе), когато е бил изчислен на 600 000 до 1,2 милиона тона (10).
(68)
EUSMET заяви, че е представило подробно изчисление на производствения капацитет в Китай, направено при използване на степен на натовареност на капацитета от 40 %. Според неговата оценка капацитетът възлиза на 1,16 млн. тона. Това твърдение обаче бе счетено за необосновано, по-специално поради непредоставянето на доказателства относно използваната степен на натовареност. Използваната от Комисията стойност на степента на натовареност се основава на проверени данни, предоставени от основните съдействащи производители в КНР, поради което беше счетена за най-надеждната налична информация в това отношение. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(69)
Същата страна заяви също така, че пещите с капацитет, ненадвишаващ определена прагова стойност, ще бъдат затворени с решение на правителството, в резултат на което общият капацитет в Китай ще намалее още повече. При разследването обаче беше установено, че въпросната правителствена политика не се прилага на цялата територия на Китай. EUSMET не представи данни за броя на съответните пещи и въздействието върху общия капацитет. При разследването също така не беше установено значително намаляване на капацитета по тази причина. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(70)
Според друго твърдение на EUSMET производственият капацитет е бил почти равен на обема на продажбите в КНР през 2008 г., т.е. 960 000 тона, без обаче да бъдат представени доказателства за това. Освен това върху обема на продажбите са оказвали влияние различни фактори (като например производство за складови запаси, снабдяване със суровини и логистични проблеми, свързани с олимпийските игри), поради което бе заключено, че обемът на продажбите не може да бъде счетен за равен на производствения капацитет. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(71)
Що се отнася до обема на производството на силиций, въз основа на наличната информация разследването констатира значително увеличение на производствения обем със 79 % - от 535 000 тона през 2002 г. до 960 000 тона по време на РПП. Поради това свободният капацитет е консервативно оценен на около 540 000 тона по време на РПП, която стойност се доближава до общото потребление в ЕС по време на РПП и представлява приблизително двойният размер на вътрешното потребление на силиций в Китай по време на същия период (вж. съображение 72).
(72)
Същевременно разследването констатира, че потреблението на Китай, представляващо около 280 000 тона през РПП, вероятно ще се увеличи през следващите години, както е посочено в съображение 73. Увеличеното потребление следва да се разглежда като комбинация от фактори и политически мерки по отношение на промишлеността за производство на силиций и други промишлени отрасли надолу по производствената верига. Промишлеността надолу по производствената верига в КНР се разширява и са реализирани и планирани за близкото бъдеще редица инвестиции, които да задоволят нарастващата потребност от продукти надолу по производствената верига. Освен това китайските власти са въвели ограничения за вноса от няколко държави (например Германия, Обединеното кралство, Япония и САЩ) по отношение на един важен продукт надолу по производствената верига (силоксан), който е бил доставян в значителни количества от тези държави.
(73)
Макар и да е трудно да се установи точното въздействие на политическите мерки, включително преструктурирането на промишлеността за производство на силиций, няколко заинтересовани страни посочиха, че търсенето в КНР ще достигне до около 580 000 тона до края на 2011 г. Тази прогноза бе счетена за разумна.
(74)
Независимо от това, дори да се вземе под внимание посочената прогноза за търсенето на вътрешния пазар и дори ако китайският износ за други пазари достигне високите нива от 2008 г. (вж. съображение 79), свръхкапацитетът все още ще бъде значителен (около 240 000 тона през 2011 г.). Следва също така да се отбележи, че с оглед на протичащия процес на преструктуриране вероятно в КНР ще се увеличи не само търсенето, но и производственият капацитет и производствените обеми.
(75)
По отношение на вероятното увеличение на производствения капацитет в КНР EUSMET представи информация за няколко планирани завода за силиций и изказа твърдението, че повечето от тези заводи няма да бъдат построени. Твърдението се основаваше основно на изявления на членове на EUSMET и не беше обосновано. EUSMET изказа и твърдението, че ако е вероятно китайският производствен капацитет да се увеличи, това би се дължало най-вече на планиран от производител на Съюза проект, който би добавил 100 000 метрични тона на година към производствения капацитет на КНР. Представената от EUSMET информация не беше обоснована, поради което неговото твърдение бе отхвърлено.
(76)
Във връзка с това EUSMET изказа твърдението, че темпът на растеж на потреблението на китайския вътрешен пазар е много по-голям от този на производството и ще продължи да се увеличава. Поради това производственият обем в КНР не може да задоволи напълно търсенето на китайския вътрешен пазар. Както беше заявено по-горе, не се оспорва това, че търсенето на китайския вътрешен пазар вероятно ще се увеличи в бъдеще. Също според изложеното по-горе обаче констатациите от разследването не потвърдиха направените от EUSMET твърдения. EUSMET не представи данни за количествата нито във връзка с увеличението на търсенето, нито във връзка с бъдещите производствени обеми в Китай, както и не представи друга информация или данни в подкрепа на твърдението си, което поради това трябваше да бъде пренебрегнато.
4. Обем и цена на вноса от КНР в ЕС и пазари на други трети държави
(77)
По време на разглеждания период китайският износ за ЕС се е увеличил със 113 % въпреки действащите мерки. Що се отнася до цените и независимо от тенденцията на нарастване по време на РПП, през разглеждания период в ЕС те са били под продажните цени на промишлеността на Съюза. Както е посочено в съображения 54 и 62, експортните цени на силиция за ЕС също са били на значителни дъмпингови нива както през РПП, така и след него.
(78)
Ценовото ниво в ЕС въпреки това е било по-високо, отколкото на пазари на други трети държави. Това отчасти обяснява силния интерес на китайските износители към пазара на Съюза въпреки действащите антидъмпингови мерки. В този контекст следва също така да се отбележи, че китайските износители са заобикаляли действащите антидъмпингови мерки чрез претоварване на стоките през Република Корея (11), което е допълнителен аргумент за заключението, че китайските износители проявяват силен интерес към пазара на Съюза.
5. Обем и цени на китайския износ за трети държави
(79)
Китайският износ за пазари на други трети държави е бил значителен по обем и е надвишавал количествата, изнасяни за Европейския съюз. При все това, следва да се отбележи също така че цените FOB за трети държави са били средно между 4 % и 14 % по-ниски от експортната цена за ЕС през 2008 г. и съответно през първите девет месеца на 2009 г. (12).
(80)
EUSMET изказа твърдението, че констатациите на Комисията за по-високи средни експортни цени на Китай за Съюза не са отчели продуктовата гама на други пазари. Следва да се отбележи, че EUSMET не представи никакви данни в подкрепа на това твърдение. Всъщност не представи никаква информация или обяснение за това в каква степен би се различавала продуктовата гама на износа за други трети държави. Освен това представените данни за ценови разлики между видове на продукта бяха свързани единствено с пазара на ЕС и се отнасяха за период много преди РПП, а именно 2001/2002 г. По тази причина това не можеше да бъде счетено за достатъчно точна база за определяне на ценови разлики между видове на продукта по време на РПП и след него. Във всеки случай свързаната с РПП налична информация не промени заключенията от съображение 79. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(81)
С изключение на САЩ, които са защитени с високи антидъмпингови мита (139,49 %) за силиций с произход от КНР, китайският износ се е ползвал със свободен достъп до пазари на други трети държави.
(82)
EUSMET заяви, че азиатският пазар ще бъде основното местоназначение за китайския силиций и че растежът на японския и на корейския пазар ще бъде значителен. Не се оспорва това, че Азия е основното местоназначение за китайския силиций. При все това, въпреки че потреблението на японския и на южнокорейския пазар може да се увеличи през следващите години, не се очаква това увеличение на потреблението да е такова, че да може да поеме значителния китайски свръхкапацитет. Освен това разследването показа, че на японския пазар, който е основният експортен пазар за Китай, има свръхпредлагане на китайски силиций.
(83)
EUSMET изрази твърдението, че ако мерките отпаднат, схемите на снабдяване на потребителите от химическата промишленост няма да се променят. Това твърдение обаче не беше подкрепено от разследването, тъй като различни потребители (химически и алуминиеви приложения) заявиха, че в действителност ще увеличат закупуваните от Китай количества, ако мерките отпаднат. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(84)
С оглед на горното се очаква китайският свободен капацитет да бъде насочен към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(85)
Предвид факта че вносът в ЕС по време на РПП е бил дъмпингов, е твърде вероятно дъмпингът да продължи, ако се допусне отпадане на мерките. Това се потвърждава от развитието след РПП, когато вносът на силиций от КНР продължава да се осъществява на ценови нива под тези по време на РПП (вж. съображение 131).
6. Заключение
(86)
Разследването показа, че обемите на износа на разглеждания продукт за ЕС са се увеличили значително и констатираното ниво на дъмпинга за този внос е било значително по време на РПП.
(87)
Предвид свободния капацитет в КНР по време на РПП и въпреки нарастващото търсене на вътрешния пазар, е много вероятно големи количества силиций да бъдат изнесени за ЕС на дъмпингови цени, ако се допусне отпадане на мерките. В действителност търсенето на вътрешния пазар в КНР няма да е в състояние да поеме свободния капацитет и пазарът на ЕС е единственият значителен пазар, към който може да бъде насочен свръхкапацитетът. Пазарът на ЕС в действителност е атрактивен пазар за китайския износ, тъй като цените за клиентите от ЕС са като цяло по-високи от тези за клиенти от трети държави. Интересът на китайските износители към пазара на ЕС също така се потвърждава от практики на заобикаляне на мерки в миналото.
(88)
Поради това се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(89)
Тримата производители жалбоподатели от Съюза отговориха на въпросниците и оказаха пълно съдействие в хода на разследването. Производството на жалбоподателите представлява общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна забележка
(90)
Конкретните данни, свързани с промишлеността и потреблението на Съюза, трябваше да бъдат индексирани в съответствие с член 19 от основния регламент, тъй като промишлеността на Съюза обхваща само трима производители, двама от които принадлежат към една и съща група. Данните на Евростат трябваше да бъдат коригирани, за да се вземат под внимание данните, за които бе поискано поверително третиране от страна на държавите-членки по отношение на техния внос на силиций и по тази причина също трябваше да бъдат индексирани.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза (въз основа обем на продажбите)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
115
118
121
Промяна за годината
-
15 %
3 %
3 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза и коригирани статистически данни на Евростат.
(91)
Потреблението на Съюза бе основано на комбинирания обем на продажбите от промишлеността на Съюза в Съюза и обема на вноса от трети държави, въз основа на коригирани данни на Евростат.
(92)
На тази основа и както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза по време на разглеждания период се е увеличило значително, а именно с 21 %.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от КНР
Таблица 2
Внос от Китай по обем, пазарен дял и вносна цена
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем на вноса
100
183
168
213
Пазарен дял
100
159
143
176
Вносна цена CIF EUR/тонове
100
106
120
188
Източник: Коригирани статистически данни на Евростат.
(93)
По време на разглеждания период обемът на вноса от КНР се е увеличил със 113 %, докато потреблението в Съюза е нараснало с 21 %. Данните включват вноса на силиций от Република Корея, тъй като през 2007 г. дейстивето на мерките бе разширено и по отношение на тази държава след процедура във връзка със заобикаляне на антидъмпингови мерки. Въпреки въведените антидъмпингови мерки китайският пазарен дял се е увеличил със 76 процентни пункта по време на разглеждания период и е доста над пазарния дял от 3,9 %, постигнат през 2002 г. - РПП за предходното разследване. По-голямата част от вноса от КНР обаче, а именно около 90 %, е бил осъществен в условията на режим на активно усъвършенстване с отложено плащане на митата.
(94)
Средните цени на вноса от КНР са се увеличили с 88 % през разглеждания период. По-голямо увеличение на цените обаче се е наблюдавало между 2007 г. и РПП.
(95)
Средните цени франко завод на промишлеността на Съюза бяха сравнени със средните цени CIF на китайския внос на границата на Съюза. Тези цени са извлечени от коригирани данни на Евростат и включват разходи след вноса, мита и антидъмпингови мита. Сравнението показа, че китайските цени на внос не подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза по време на РПП. В средните цени на китайския внос са включени също така продажбите на китайски силиций, предназначен за активно усъвършенстване. Следва да се отбележи, че през РПП цените на силиция, предназначен за активно усъвършенстване и представляващ по-голямата част от китайския внос, са били средно с 15 % по-високи от цените на силиция за свободно обращение.
(96)
Въз основа на горното бе констатирано, че ако мерките не бяха въведени, цените на китайския внос за количества, предназначени за свободно обращение, биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 12 %.
4. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други трети държави
Таблица 3
Внос от други трети държави (обем)
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Норвегия
100
114
100
113
Бразилия
100
113
123
93
Русия
100
39
114
116
Босна и Херцеговина
100
202
165
174
Други трети държави
100
110
101
118
Общо
100
112
112
110
Пазарен дял
100
97
95
91
Източник: Евростат.
Таблица 4
Внос от други трети държави (средни цени)
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Норвегия
100
93
101
128
Бразилия
100
98
108
149
Русия
100
130
116
170
Босна и Херцеговина
100
102
116
163
Други трети държави
100
112
116
119
Общо
100
100
108
145
Източник: Евростат.
(97)
Докато общият обем на вноса на силиций от трети държави, различни от КНР и Република Корея, се е увеличил с 10 % през разглеждания период, пазарният дял на този внос е намалял с девет процентни пункта през РПП. Основните износители за Съюза са били Бразилия, Норвегия и Русия, докато Босна и Херцеговина е била нов източник на доставки.
(98)
Цените на вноса от тези държави са се увеличили с 45 % през разглеждания период. Те са били средно с 15 % по-високи от китайските цени, освен през РПП, когато са били с 5 % по-ниски.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Производство, производствен капацитет и степен на използване на капацитета
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и степен на използване на капацитета на Съюза
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство
100
94
108
107
Промяна за годината
-
-6 %
14 %
0 %
Производствен капацитет
100
102
112
114
Промяна за годината
-
2 %
11 %
2 %
Степен на използване на капацитета
100
92
96
94
Промяна за годината
-
-8 %
3 %
-2 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(99)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило със 7 % по време на разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е отбелязал общо увеличение от 14 % през разглеждания период в резултат на направените инвестиции. При все това, използването на капацитета е намаляло с 6 % по време на разглеждания период. Това развитие трябва да се разглежда в контекста на значителното увеличение на потреблението на Съюза през същия период с 21 %.
5.2. Запаси
Таблица 6
Запаси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
91
82
82
Промяна за годината
-
-9 %
-9 %
0 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(100)
Запасите са намалели с 18 % по време на разглеждания период. Това се е дължало на високото търсене, по-специално през 2007 г. и РПП, които са били изключително благоприятни периоди от икономическия цикъл. През 2005 г. запасите са представлявали около 27 % от обема на продажбите на промишлеността на Съюза в ЕС, докато по време на РПП те са намалели до 19 % от обема на продажбите в ЕС.
5.3. Продажби, пазарен дял и цени
Таблица 7
Обеми и стойности на продажбите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби в обем (индекс)
100
103
116
118
Промяна за годината
-
3 %
13 %
2 %
Продажби в стойност (индекс)
100
105
132
178
Промяна за годината
-
5 %
27 %
45 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
89
98
98
Промяна за годината
-
-11 %
9 %
-1 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза, коригирани статистически данни на Евростат.
Таблица 9
Единични продажни цени на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
102
114
150
Промяна за годината
-
2 %
12 %
37 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(101)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 18 % по време на разглеждания период. Същевременно стойността на продажбите се е увеличила със 78 %, като по-големи увеличения са отбелязани през 2007 г. и РПП като следствие от увеличеното търсене на пазара за силиций. При все това, пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта през РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза, както и намаленото ниво на използване на капацитета през разглеждания период, както е посочено в съображение 99, показа, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от увеличеното търсене и потребление на пазара за силиций, по-специално по отношение на пазарния дял.
(102)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили значително през 2007 г. и РПП, тъй като през тези две години се е наблюдавало силно търсене на пазара за силиций, което е довело до изключително високи цени. По време на разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 50 %. Значителното увеличение на продажните цени в съчетание с по-малкото увеличение на производствените разходи са изиграли основна роля за същественото подобряване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.4. Фактори, които засягат цените на Съюза
(103)
Силното търсене по време на разглеждания период е довело до значително увеличение на цените. Ценовите нива на вноса от трети държави, включително от КНР, са следвали същата тенденция на увеличение, както и цените на промишлеността на Съюза.
(104)
По време на разглеждания период средната себестойност на единица продукция се е увеличила с 21 %, докато съответното увеличение на средната единична продажна цена е било 50 %.
5.5. Трудова заетост, производителност и заплати
Таблица 10
Трудова заетост
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
93
91
100
Промяна за годината
-
-7 %
-2 %
9 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Производителност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
101
119
108
Промяна за годината
-
1 %
18 %
-11 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Заплати (EUR/служител)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
94
107
117
Промяна за годината
-
-6 %
13 %
10 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(105)
Като цяло трудовата заетост остава стабилна през разглеждания период, докато средните работни заплати са се увеличили със 17 %. Производителността се е увеличила с 8 % по време на същия период в резултат на увеличаването на производствения обем.
5.6. Рентабилност
Таблица 13
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
161
389
671
Промяна за годината
-
61 %
228 %
282 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(106)
Рентабилността на промишлеността на Съюза се е увеличила почти шесткратно от 2005 г. до РПП, достигайки високо ниво през РПП. Това увеличение на печалбите през 2007 г. и РПП е било в резултат на увеличените продажни цени вследствие на силното търсене на пазара за силиций, обусловено от преобладаващите изключително благоприятни икономически условия. Това се е наблюдавало въпреки увеличението на производствените разходи с 21 % през този период.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 14
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
135
310
717
Промяна за годината
-
35 %
174 %
408 %
Възвръщаемост на инвестициите
7 %
14 %
47 %
96 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(107)
Инвестициите са се увеличили значително по време на разглеждания период, а именно шест пъти, което съответства на около 30 % от получените печалби. Промишлеността на Съюза е показала обвързаността си с пазара за силиций на Съюза, тъй като инвестициите са били свързани с увеличаване на производствения капацитет - или чрез инсталиране на нови съоръжения, или чрез модернизиране на съществуващите. Освен това промишлеността е инвестирала в металургичния процес за производство на силиций с висока чистота за използване в промишлените отрасли за слънчева енергия. Пред този нов продукт се разкриват много добри перспективи в бъдеще.
(108)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т. е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, определени за продукта, се е увеличила изключително по време на разглеждания период. При разследването не бяха намерени никакви доказателства, че промишлеността на Съюза е имала значителни проблеми при привличането на капитали.
5.8. Паричен поток
Таблица 15
Паричен поток
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
114
348
672
Промяна за годината
-
14 %
233 %
325 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(109)
Паричният поток се е подчинявал на подобна тенденция като рентабилността, като се е увеличил значително по време на разглеждания период.
5.9. Растеж
(110)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от значителния растеж на потреблението, като е използвала 80 % от производствения си капацитет и е загубила два процентни пункта от пазарния си дял. Въпреки действащите мерки, основно китайският внос е усвоил увеличението на потреблението, като по-голямата част от количествата са били в режим на активно усъвършенстване.
5.10. Ниво на дъмпинговия марж
(111)
Въпреки действащите мерки, по време на РПП значителният дъмпинг е продължил, макар и на по-ниски нива от установените при първоначалното разследване, като това личи както от данните, предоставени от единствения съдействащ производител износител, получил ИТ, така и от изчисленията, направени въз основа на наличните факти.
5.11. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(112)
Промишлеността на Съюза, в положителен икономически контекст, е успяла да се възстанови от предходния дъмпинг, по-специално по отношение на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. При все това следва да се припомни, че дъмпинговите маржове са останали значителни.
5.12. Износ на промишлеността на Съюза
Таблица 16
Обем на износа на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
72
168
27
Промяна за годината
-
-28 %
96 %
- 141 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(113)
Износът на силиций от промишлеността на Съюза е спаднал с повече от 50 % през разглеждания период, най-вече през РПП. Докато при сравнение този спад може да изглежда драстичен, в абсолютни стойности той не е така значителен, тъй като промишлеността на Съюза не е ориентирана към износ. Производителите от Съюза са силно обвързани с пазара на Съюза. Следва да се отбележи обаче, че някои производители от Съюза притежават свързани дружества извън Съюза, които произвеждат и пласират продукти на тези пазари, като по този начин се намалява нуждата от износ от Съюза.
5.13. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(114)
Антидъмпинговите мерки са имали безсъмнено положително въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. По време на разглеждания период всички основни показатели по отношение на вредата като производство, производителност, запаси, обем на продажбите, продажни цени, инвестиции, рентабилност и паричен поток, са показали положително развитие. Реализираната по време на РПП печалба отразява факта, че това се е осъществило през един изключително благоприятен период от икономическия цикъл.
(115)
Що се отнася до пазарния дял на промишлеността на Съюза, тенденцията на лек спад би могла да се приеме за свидетелстваща за претърпяна вреда от гледна точка на факта, че въпреки наличния производствен капацитет промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от увеличеното потребление.
(116)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, отнасящи се до промишлеността на Съюза, се счита, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда по време на разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повторение на вредата, ако се допусне от отпадане на мерките.
Ж. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Обобщение на анализа на вероятността от продължаване на дъмпинга и за повторение на причиняващия вреда дъмпинг
(117)
Следва да се припомни, че въпреки действащите мерки китайският внос се е увеличил значително и е придобил основната част от пазарния дял, загубен от вноса от трети държави. Производителите износители от КНР са продължили да осъществяват дъмпинг на значителни нива. С оглед на това няма основание да се счита, че производителите износители от КНР ще спрат да осъществяват дъмпинг. Освен това, ако мерките не бяха въведени по време на РПП, цените на предназначения за свободно обращение китайски внос биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 12 %.
(118)
Следва също така да се отбележи, че през 2007 г., след процедура с оглед заобикаляне на мерките, действието на мерките е разширено към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея. Разширяването на действието на мерките е имало положително въздействие, тъй като вносът на силиций от Република Корея е спаднал рязко.
(119)
Разследването показа, че китайските производители са разполагали със значителен свободен капацитет по време на РПП, а именно около 540 000 тона. Въпреки очакваното увеличение на търсенето в КНР се очаква, както е обяснено в съображение 74, свръхкапацитетът да се запази през следващите години.
(120)
Както вече беше посочено, пазарът на Съюза е основен за КНР, тъй като на другия ключов пазар за износ - САЩ, са въведени строги антидъмпингови мерки срещи КНР и поради това той е практически недостъпен за китайския износ.
(121)
Бе констатирано, че китайските цени на внос са средно с 15 % по-ниски от вносните цени на трети държави и само през РПП са били по-високи с 5 %. Предвид интереса на китайските производители износители към пазара на Съюза се очаква, че ако мерките бъдат отменени, огромен обем износ на цени под тези на трети държави ще бъде насочен към пазара на Съюза, което ще доведе до силно понижаване на цените.
(122)
EUSMET изказа твърдението, че 56-процентният пазарен дял на вноса от трети държави на фона на сравнително малкия пазарен дял на китайския внос е оказал по-решаващо въздействие върху пазарния дял на производителите на Съюза през РПП, особено при положение че вносът от трети държави е бил на цени с 5 % по-ниски от китайските. В това отношение беше констатирано, че въпреки по-ниските с 5 % цени на вноса от трети държави в сравнение с тези на вноса от КНР през РПП, пазарният дял на вноса от трети държави е намалял с 4 % между 2007 г. и РПП, докато пазарният дял на вноса от КНР се е увеличил с 34 % (вж. таблици 2 и 3 по-горе). Пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал непроменен през същия период. При тези обстоятелства не може да бъде заключено, че вносът от трети държави е оказал решаващо въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза през РПП.
(123)
Бе изказано твърдението, че при оценяването на вероятното развитие на китайските експортни цени Комисията не е взела предвид вероятното увеличение на производствените разходи, дължащо се по-специално на по-високи разходи за електроенергия, недостиг на електроенергия, увеличени инвестиционни разходи, висока инфлация и увеличение на цените на суровините и на разходите за международен превоз. Дори разходите за електроенергия в Китай да се увеличат, те не са единственият значителен разходен елемент. Освен това не бяха представени данни относно размера на подобно увеличение и точното му въздействие върху общите разходи и произтичащите от това продажни цени. Що се отнася до останалите елементи на разходите, те или се основават единствено на очаквания, или не са достатъчно обосновани и количествено изразени, за да позволят извличането от тях на обосновани заключения. Следва също да бъде отбелязано, че е погрешно да се допуска, че експортните цени се основават непременно на нивото на производствените разходи, тъй като различни други фактори, като например държавни политики или въпроси, свързани с предлагането и търсенето, също могат да окажат влияния върху ценовото ниво.
(124)
Бе констатирано също така, че на пазарите на трети държави, където не са наложени антидъмпингови мита, китайските експортни цени по време на РПП са били на по-ниски нива от тези в Съюза.
(125)
Поради това се стигна до заключението, че е налице продължаване на дъмпинга, както и вероятност от увеличаване на обема на дъмпинговия внос, оказващ натиск за понижаване на цените в Съюза, най-малкото в краткосрочен план, ако мерките бъдат отменени. С оглед на горното няма никакво основание да се счита, че цените на КНР ще се увеличат. Следователно съществува вероятност от повторение на вредата, тъй като това би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, както и върху нейното финансово възстановяване, наблюдавано по време на РПП.
2. Въздействие на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза - показатели и вероятно развитие по време на периода след РПП
(126)
По време на период на увеличаващо се потребление пазарният дял на промишлеността на Съюза и пазарният дял на вноса от трети държави са намалели, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил значително. Предвид тези противоречиви показатели (т. е. възстановяване на промишлеността на Съюза като цяло, но загуба на пазарен дял) и факта, че РПП е бил изключително благоприятен период от икономическия цикъл, развитието след РПП бе проучено с цел да се добие по-ясна представа за вероятните бъдещи тенденции. Следва също така да се припомни, че вероятността от повторение на вредата вследствие на натиска за понижаване на цените може да бъде подсилена също така от развитието на глобалната икономика и от оказаното от нея въздействие върху търсенето и потреблението.
(127)
Въз основа на коригирани данни на Евростат и на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза относно развитието на обема на продажбите и на цените в Съюза за периода от януари 2009 г. до септември 2009, се наблюдава ясна и продължителна тенденция на спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Обемът на продажбите е възлизал на 52 % от продадените количества през съответните девет месеца от 2008 г., въпреки че средните продажни цени са запазили нивата си от 2008 г. поради дългосрочни договори и съкращаване на производството.
(128)
Що се отнася до рентабилността на промишлеността на Съюза, отчетено е силно отрицателно развитие. Нивата на печалбите постоянно са се свивали и са достигнали ниски нива, дори под целевата печалба от 6,5 %, определена по време на първоначалното разследване.
(129)
Следва да се отбележи, че поради световната икономическа криза търсенето в Съюза е намаляло значително. Това е оказало отрицателно въздействие върху обема на продажбите и рентабилността на пазара на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, като е повишило уязвимостта на промишлеността на Съюза. При тези обстоятелства промишлеността на Съюза не би била в състояние да преодолее отрицателното въздействие на увеличения дъмпингов внос от КНР. Това състояние вероятно би се влошило допълнително поради натиска на подобен внос.
(130)
Китайският внос е намалял както по отношение на обема, така и на цените, като първото намаление е по-значително. По отношение на цените, тези на вноса от Китай са намалели в по-голяма степен от цените на промишлеността на Съюза (8 % спрямо съответно 2 %). За периода след РПП не е констатирано подбиване или занижаване на цените. При все това, ако мерките не бяха въведени, цените на вноса от Китай биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 3 % и биха довели до занижаване на цените в размер на 11 %. Освен това бе констатирано, че ако мерките бъдат отменени, вносните цени за количествата, предназначени за свободния пазар, биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 22 % и занижаването на цените би достигнало 38 %.
(131)
Бе констатирано също така, че през РПП китайските експортни цени на пазарите на трети държави, които не са защитени с антидъмпингови мита, са били много по-ниски от тези за Съюза, както е посочено в съображение 123. Това показва, че по време на икономически спад натискът за понижаване на цените се увеличава.
(132)
Въз основа на горното и предвид ясната тенденция на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза се стигна до заключението, че ако се допусне отпадане на мерките, е вероятно повторение на вредата.
3. Заключения относно вероятността от повторение на вредата
(133)
Бе преценено, че ако мерките бъдат отменени, ще съществува вероятност от значително увеличаване на дъмпинговия внос от КНР в Съюза, съпътстван от натиск за понижаване на цените. Подобно състояние би застрашило не само направените от промишлеността на Съюза инвестиции за развитие и модернизиране на нейното производство, но и развитието на ново производство на силиций за промишления отрасъл за слънчева енергия, което представлява един бъдещ пазар. Нещо повече, вероятността от повторение на вредата се засилва от наблюдавания напоследък икономически спад.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна забележка
(134)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички съответни интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносителите/търговците и на потребителите на разглеждания продукт.
(135)
Следва да се припомни, че при предишните преразглеждания не бе счетено, че приемането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това, тъй като настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, то изисква анализ на ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, и оценка на всякакво прекомерно отрицателно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки.
(136)
Въз основа на това беше проучено дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга и от повторение на вредата, са налице убедителни основания, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(137)
Следва да се припомни, че високите маржове на печалба, достигнати през 2007 г. и РПП, са били в резултат на увеличението на продажните цени. Не се очаква този фактор да се запази през следващите години.
(138)
Промишлеността на Съюза е доказала, че е жизнеспособна и конкурентоспособна промишленост, която е в състояние да се адаптира към променящите се пазарни условия. По-специално това бе потвърдено от положителното развитие на всички основни показатели по отношение на вредата по време на разглеждания период. Продължаването на действието на мерките след последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действието им допринесе за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, и по-специално на ценовите нива на пазара на Съюза.
(139)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза показа своята обвързаност с пазара за силиций на Съюза и подобри значително своята ефективност. Промишлеността на Съюза направи значителни инвестиции не само за увеличаване на своя производствен капацитет, но и за развиване на научните изследвания и технологии, свързани с металургичния процес за производството на силиций с висока чистота за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(140)
Пазарът за силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия е нов и изключително перспективен пазар поради очакваното повишено използване на слънчева енергия през следващите години. Поради това участието на промишлеността на Съюза на този нов пазар е от съществено значение. В тази връзка двама производители от Съюза планират изграждането в Съюза на два нови завода за силиций за промишления отрасъл за слънчева енергия, които да задоволят част от нуждите на пазара на Съюза. Следва да се отбележи, че осъществените инвестиции в тази нова пазарна ниша са силно зависими от съществуването в ЕС на традиционното производство на силиций, който е основна суровина за производството на силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(141)
Нещо повече, един от производителите от Съюза обяви своите планове за инвестиции в нови съоръжения в КНР, с цел да бъдат задоволени очакваните нараснали нужди на китайския пазар както от традиционен силиций, така и от силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(142)
Както беше посочено по-горе, ако се допусне отпадане на мерките, рискът от повторение на вредата би бил много голям и би застрашил направените напоследък инвестиции от страна на промишлеността на Съюза. Следователно в интерес на промишлеността на Съюза е мерките срещу дъмпинговия внос от КНР да бъдат запазени.
3. Интереси на несвързани вносители/търговци
(143)
Комисията изпрати въпросници на всички известни несвързани вносители/търговци. Отговори бяха получени от двама несвързани вносители, които също така са потребители на разглеждания продукт. Становищата на тези дружества са разгледани в раздела за интересите на потребителите по-долу. Един вносител/търговец заяви интерес, но не отговори на въпросника.
(144)
Предвид факта, че освен снабдяването от КНР вносителите имат достъп също така до доставки на силиций както от производителите от Съюза, така и от източници от трети държави, които не са въвели антидъмпингови мита, като например Норвегия и Бразилия, на които се падат над 56 % от пазарния дял на Съюза, се счита, че конкуренцията на пазара на Съюза не е застрашена.
(145)
Въз основа на горното и предвид липсата на съдействие от всички търговци или на каквито и да било данни за обратното, се стигна до заключението, че действащите понастоящем мерки не са оказали съществено отрицателно въздействие върху тяхното финансово състояние, както и че продължаването на мерките не би засегнало вносителите.
4. Интереси на потребителите
(146)
Следва да се припомни, че EUSMET - сдружение на потребители в химическия сектор, подаде искането за настоящото междинно преразглеждане, ограничено до разглеждане на дъмпинга. Комисията изпрати въпросници до всички известни несвързани потребители и техните сдружения. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването, като някои от тях са основните вносители на силиций от Китай, поставен в режим на активно усъвършенстване. Освен това едно друго сдружение на потребители оказа съдействие, като представи коментари.
(147)
Основните промишлени потребители на силиций в Съюза са химическата и алуминиевата промишленост, които представляват съответно 60 % и 40 % от потреблението на Съюза.
(148)
За химическата промишленост силицият е основната суровина за производството както на силикони с многобройни сфери на приложение, по-специално в отраслите на автомобилостроенето и строителството, така и на полисилиций, използван в електрониката и отрасъла за слънчева енергия. Делът на силиция в разходите за производство на различните видове силикони и полисилиций е бил между 2 % и 35 % в зависимост от производствения процес за всеки вид продукт надолу по производствената верига. В средно изражение обаче делът на силиция в общите разходи за производство на силикони е бил между 11 % и 21 %, а този за полисилиций - между 2 % и 10 %. При антидъмпингово мито от 19 % въздействието върху производствените разходи на потребителите от химическата промишленост, които получават цялото необходимо количество силиций от КНР, се очаква да бъде между 2 % и 4 %. За останалите потребители от химическата промишленост въздействието ще бъде по-слабо.
(149)
Някои от химическите дружества, оказали съдействие в разследването, са основните вносители на силиций от Китай, поставен в режим на активно усъвършенстване и поради това освободен от антидъмпингови мита. При все това те заявиха, че не са могли да преодолеят въздействието на митото или да го прехвърлят на своите клиенти, както и че режимът на активно усъвършенстване не ги е освободил от тежестта, наложена от действащите мерки, тъй като е трябвало да вложат значителни ресурси в тромави митнически и други административни процедури. Нещо повече, те считаха, че са били принудени да инвестират в нови съоръжения в КНР с цел да бъдат близо до източника на евтини суровини и да повишат своята конкурентоспособност на азиатския пазар.
(150)
За алуминиевата промишленост силицият също е важна суровина за производството на леярски сплави от алуминиеви рафинерии. Тези сплави се използват предимно от отраслите на автомобилостроенето и строителството. Делът на силиция в техните производствени разходи е между 8 % и 10 % в зависимост от качеството на използвания скрап със съдържание на силиций. Повечето от алуминиевите рафинерии, оказали съдействие при разследването, са закупували силиций от други трети държави, в които не са въведени антидъмпингови мита, поради факта, че основното местоназначение на продуктите им е пазарът на Съюза, и по тази причина те не могат да се ползват от режима на активно усъвършенстване. При антидъмпингово мито от 19 % въздействието върху производствените разходи на потребителите от алуминиевата промишленост, които получават цялото необходимо количество силиций от КНР, се очаква да бъде около 2 %. За останалите потребители от алуминиевата промишленост въздействието ще бъде по-слабо. Разследването показа, че рентабилността на алуминиевите рафинерии не е особено висока и следователно увеличението на цените на силиция оказва отрицателно въздействие върху техните печалби поради ограничения им марж.
(151)
В химическата промишленост работят около 14 000 души, а в алуминиевата - 6 000. По време на разглеждания период трудовата заетост в химическата промишленост се е увеличила с 8 %, докато в алуминиевата нивото се е запазило стабилно.
(152)
Всички потребители изразиха силно несъгласие с продължаването на действието на мерките, позовавайки се на факта, че те са били приложими твърде дълго, изкуствено са повишили ценовите нива за силиция на пазара на Съюза, независимо от произхода, и промишлеността на Съюза не е претърпяла вреда по време на РПП. При все това, предвид изключително високия пазарен дял на китайските износители на силиций, предназначен за активно усъвършенстване, и конкуренцията в областта на силиция, предназначен за свободно обращение, това становище не може да бъде счетено за основателно. Макар в действителност да беше констатирано, че като цяло на промишлеността на Съюза не е била нанесена вреда, въпросът за вероятността от повторение на вредата трябва да бъде разгледан и в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Както бе посочено по-горе (вж. по-специално съображение 133), подобна вероятност бе констатирана в настоящия случай.
(153)
EUSMET заяви, че през РПП на пазара на Съюза е имало недостиг на силиций, което е доказано с твърдението на сдружението, че поръчки на някои от членовете му не са били изпълнени от производители от трети държави. Това твърдение обаче не бе обосновано. При оценяването на наличния капацитет на пазара EUSMET е взел предвид единствено капацитета на производителите от Съюза, без да отчете вноса от трети държави, включително от Китай, поставен под режима на активно усъвършенстване. Следователно в заключение се поддържа стоновището, че не е имало недостиг и че търсенето на пазара е можело да бъде задоволено чрез продажбите на промишлеността на Съюза и количествата от внос.
(154)
EUSMET изрази също твърдението, че промишлеността на Съюза целенасочено ограничава производството чрез сезонно спиране на работата и така ограничава продажбите на пазара на Съюза, за да контролира продажните цени. Един производител от Съюза е имал периоди на престой, но през тях той е разполагал с достатъчно складови наличности, за да може да осъществява доставки за клиентите си в съответствие с действащите дългосрочни договори. Друг производител от Съюза е осъществил някои намаления на производството, но само след РПП и то без да ги повтори. Поради това твърдението на EUSMET, че спирането на производството е имало за цел контролиране на цените, бе счетено за неоснователно.
(155)
Разбираемо е, че потребителите искат да имат свободен достъп до евтини суровини с цел да повишат своята конкурентоспособност. Те считат свободата на избор на източник на доставка за съществена, тъй като неограниченият достъп до силиций според тях ще придобива все по-голямо значение в бъдеще поради очакването увеличение на търсенето на силиций до 2013 г., което до голяма степен се дължи на проектите в сферата на промишления отрасъл за слънчева енергия. EUSMET заяви, че с очакваното увеличение на търсенето на пазара на Съюза за силиций през периода до 2013 г. твърдяният недостиг ще се увеличи. При все това, представените данни, на които са основани допусканията, показват, че дори през 2013 г. потреблението в Съюза ще бъде на по-ниско ниво от потреблението през разглеждания период. Поради това не съществува причина бъдещото търсене на силиций да не може да бъде задоволено. Освен това свободата на избор на източник на доставка не може сама по себе си да оправдае приемането на дъмпингови практики. Конкуренцията на пазара на Съюза изисква равнопоставеност за всички оператори.
(156)
Потребителите от химическата промишленост посочиха също така, че промишлеността на Съюза ще продължи да бъде важен източник на доставки като гаранция за бързо снабдяване с разглеждания продукт, надеждност на доставките и по-високо качество на продукта в сравнение с това на китайския продукт.
(157)
Независимо от това, разследването показа, че действащите мерки не са оказали някакво съществено отрицателно въздействие върху тяхната стопанска дейност. По-специално, някои потребители от химическата промишленост значително са увеличили своя внос на силиций от КНР по време на разглеждания период и повечето от тях са били в добро финансово състояние. Накратко, бе счетено, както и при предишните преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие, че продължаването на мерките не би оказало съществено отрицателно въздействие върху промишлените потребители, имайки предвид и факта, че нивото на предложените мерки ще бъде намалено съществено.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
С оглед на горното се стига до заключението, че не съществуват убедителни аргументи срещу продължаването на действието на антидъмпинговите мерки.
И. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се направи препоръка за запазване на мерките, но на по-ниски нива. Също така им беше даден срок за представяне на становища и искания след разгласяване на основните факти и съображения. Съответните направени постъпки бяха анализирани, но не доведоха до промяна на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за запазване на антидъмпинговите мерки.
(160)
В резултат на междинното преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъде наложено антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на по-ниското от двете - маржа на вредата, върху който са основани действащите мерки, и дъмпинговите маржове, констатирани при настоящото преразглеждане.
(161)
Следователно мерките ще бъдат установени на нивото на констатираните дъмпингови маржове, т.е.16,3 % за единственото дружество, получило ИТ, и 19,0 % за всички останали дружества.
(162)
Въз основа на това мерките, чийто обхват на действие е разширен с Регламент (ЕО) № 42/2007 на Съвета (13) към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея, след проведено разследване в съответствие с член 13 от основния регламент, следва да бъдат запазени, но на нивата, посочени в съображение 161.
(163)
От износителите от Република Корея, които възнамеряват да подадат искане за освобождаване от разширеното по обхват антидъмпингово мито в съответствие с член 13, параграф 4 от основния регламент, ще бъде поискано да попълнят въпросник с цел на Комисията да бъде дадена възможност да прецени дали такова освобождаване е основателно. Такова освобождаване може да бъде предоставено след оценка на пазарната ситуация на разглеждания продукт, производствения капацитет и степента на използване на капацитета, снабдяването и продажбите, а също и вероятността от продължаване на практиките, за които не съществува достатъчно основание или икономическа обосновка, както и доказателства за дъмпинг. Обикновено Комисията извършва и посещение за проверка на място. Искането следва да бъде изпратено до Комисията, заедно с цялата необходима информация, и по-специално всяко изменение в дейностите на дружеството, свързани с производството и продажбите за износ на разглеждания продукт,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций, понастоящем класиран в код по КН 2804 69 00, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от дружествата, изброени по-долу, е следната:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Всички останали дружества
19 %
A999
3. Запазва се разширяването на обхвата на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за вноса от „всички останали дружества“ в Китайската народна република (т.е. 19,0 %), към вноса на продукта, описан в параграф 1, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея (код по ТАРИК 2804690010).
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Исканията за освобождаване от разширеното по обхват мито, посочено в член 1, параграф 3, се подават в писмен вид на един от официалните езици на Съюза и трябва да бъдат подписани от упълномощен представител на заявителя.
2. Искането трябва да бъде изпратено на следния адрес:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Φакс +32 22956505
3. В съответствие с член 13, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може с решение да разреши освобождаването на вноса от дружества, които не заобикалят антидъмпинговите мерки, наложени с настоящия регламент, от разширеното по обхват мито, посочено в член 1, параграф 3.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, като срокът му на действие е пет години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 май 2010 година.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 467/2010
(2010. gada 25. maijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 3. punktu nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importam un piemēro to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. un 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome 2004. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 398/2004 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes silīcija importam. Eiropas Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas piemērojamā galīgā maksājuma likme bija 49 %. Sākotnējos pasākumus noteica ar Regulu (EEK) Nr. 2200/90 (3).
(2)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 42/2007 (4) 2007. gada janvārī galīgo antidempinga maksājumu paplašināja, piemērojot to no Korejas Republikas sūtītam silīcija importam neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā.
2. Pieprasījums veikt termiņa beigu un daļēju starpposma pārskatīšanu
(3)
Pēc 2008. gada oktobrī publicētā paziņojuma par ĶTR (5) izcelsmes silīcija importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām Komisija 2008. gada 1. decembrī saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu. Turklāt Komisija 2008. gada 18. decembrī saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
(4)
Euroalliages (Eiropas Ferosakausējumu ražošanas asociācija) prasību veikt termiņa beigu pārskatīšanu iesniedza to Eiropas Savienības ražotāju vārdā, kas saražo lielāko daļu - šajā gadījumā 100 % - no Eiropas Savienības kopējās silīcija produkcijas. Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
(5)
EUSMET (Silīcija metāla Eiropas lietotāju apvienība) iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurš attiecas tikai uz dempinga pārbaudi. Pieprasījumu pamatoja prima facie pierādījumi, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka jaunie apstākļi ir ilgstoši.
(6)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu un starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) publicēja paziņojumu par šo pārskatīšanu sākšanu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”).
3. Izmeklēšana
(7)
Par pārskatīšanu sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieteikumu iesniegušajiem Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem, zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem no Savienības un to apvienībām, kā arī ĶTR iestādēm.
(8)
Ņemot vērā pieprasījumos minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai noteiktu, vai ir bijis dempings un kāda ir tā atkārtošanās vai turpināšanās iespējamība.
(9)
Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, visus ražotājus eksportētājus aicināja paziņot par sevi Komisijai un, kā norādīts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim sniegt pamatinformāciju par darbību, kas saistīta ar ražojumu.
(10)
Komisija saņēma atbildes no 11 ĶTR uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām. Tomēr pēc šo uzņēmumu iesniegtās informācijas izskatīšanas kļuva skaidrs, ka maz atbilžu saņemts no tiem uzņēmumiem, kuri uz Eiropas Savienību eksportē pašu ražotu silīciju. Tādēļ tika nolemts, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav vajadzīga pārbaude izlases veidā.
(11)
Visi iepriekšminētie ĶTR uzņēmumi vai uzņēmumu grupas informēja arī par savu nodomu pieprasīt atsevišķu pamatregulas 17. panta 3. punkta piemērošanas pārbaudi.
(12)
Zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) pieteikuma veidlapas. Pieteikumus TER vai AR - gadījumā, ja izmeklēšanā konstatētu, ka ražotāji eksportētāji neatbilst TER nosacījumiem, - kritēriju piemērošanai saņēma no trim Ķīnas eksportētājiem. Taču viens no eksportētājiem savu pieteikumu vēlāk atsauca, bet par pārējiem diviem konstatēja, ka tie izmeklēšanas periodā neeksportēja pašu ražotu silīciju uz Eiropas Savienību. Tādēļ minēto divu uzņēmumu prasības netika izvērtētas.
(13)
AR pieteikuma veidlapas iesniedza vēl seši citi Ķīnas uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. Taču izmeklēšanas laikā trīs uzņēmumi pārtrauca sadarbību. Viena no trim atlikušajām uzņēmumu grupām pārdeva attiecīgo ražojumu nesaistītam tirgotājam. Izmeklēšanā neizdevās precīzi noskaidrot, vai Eiropas Savienības tirgus ir pārdošanas galamērķis. Tā kā šo uzņēmumu grupu tādēļ nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, pieteikums atsevišķa režīma piemērošanai bija jānoraida. Kā norādīts 30. apsvērumā, ar vienu uzņēmumu neizveidojās pietiekama sadarbība pamatregulas 18. panta nozīmē, tādēļ secinājumi pamatojas uz pieejamajiem faktiem. Atlikušā uzņēmuma AR pieteikumu atzina par pieņemamu.
(14)
Visbeidzot, tikai viens no diviem atlikušajiem uzņēmumiem, kuri pieteicās pārbaudei izlases veidā un atsevišķai pārbaudei, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. Tomēr šis uzņēmums neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu.
(15)
Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā nosūtīja anketas visām zināmajām personām un personām, kuras to pieprasīja.
(16)
Ieinteresētajām personām Komisija deva iespēju arī rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.
(17)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieteikumus iesniegušajiem Savienības ražotājiem, divpadsmit lietotājiem, divām lietotāju apvienībām, sešiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnā un trijiem ražotājiem no analogās valsts.
(18)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
Savienības ražotāji, kas iesniedza pieteikumu:
-
Ferroatlantica SL, Madride, Spānija,
-
Ferropem SAS, Šamberī, Francija,
-
RW Silicium GmbH, Pokinga, Vācija.
ĶTR ražotāji eksportētāji:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datonga,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanhaja,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dečanga,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Čonginga,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanžou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Pekina,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingju,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjianga,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongninga,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshana.
Ražotāji analogajā valstī (Brazīlija):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Lietotāji:
Alumīnija rūpniecība
-
Trimet Aluminium AG, Esene, Vācija,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itālija,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milāna, Itālija.
Ķīmiskā rūpniecība
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkūzena, Vācija,
-
Wacker Chemie AG, Minhene, Vācija,
-
Dow Corning Ltd, Kārdifa, Apvienotā Karaliste.
4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(19)
Izmeklēšana saistībā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos bija par periodu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“PIP” jeb “pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).
(20)
Lai varētu novērtēt kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, notika tendenču pārbaude par periodu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(21)
Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā iepriekšējās izmeklēšanās, t. i., ĶTR izcelsmes silīcija metāls, kura pašreizējais KN kods ir 2804 69 00 (satur silīciju mazāk nekā 99,99 % no kopējās masas). Kombinētajā nomenklatūrā noteiktās pašreizējās klasifikācijas dēļ jālasa: “silīcijs”. Silīciju ar augstāku tīrības pakāpi, kas satur ne mazāk kā 99,99 % silīcija no kopējās masas un ko galvenokārt izmanto elektronisko pusvadītāju ražošanā, klasificē ar atšķirīgu KN kodu, un uz to šī procedūra neattiecas.
(22)
Silīciju ražo iegremdētās elektriskā loka krāsnīs ar karbotermisku kvarca (silīcija oksīda) samazināšanu dažādu veidu oglekļa samazinātāju klātbūtnē. To realizē klučos, graudu, granulu vai pulvera veidā saskaņā ar starptautiski atzītām tehniskām specifikācijām par silīcija tīrību.
(23)
Silīciju galvenokārt izmanto divās nozarēs: ķīmiskajā rūpniecībā (metilhlorsilānu vai trihlorsilānu un tetrahlorsilānu ražošanai) un alumīnija ražošanā alumīnija sakausējumu ražošanai primārajās un sekundārajās kausēšanas krāsnīs, kas paredzētas lietuvju sakausējumu ražošanai dažādām nozarēm, īpaši autobūves un celtniecības nozarē.
2. Līdzīgais ražojums
(24)
Tāpat kā iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanās šajā izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam silīcijam, kā arī silīcijam, kuru ražo un pārdod analogas valsts (Brazīlijas) iekšējā tirgū, un tam, kuru pieteikumu iesniegušie Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienāds galvenais izmantojums.
(25)
Tāpēc secināja, ka minētie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms
(26)
Kā minēts 12. apsvērumā, izmeklēšanas laikā trīs uzņēmumi, kuri pieprasīja TER kritēriju piemērošanai, vai nu neeksportēja pašu ražotu silīciju uz Eiropas Savienību, vai atsauca savu TER pieteikumu. Tādēļ TER nevienam uzņēmumam nepiešķīra.
2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(27)
Parasti atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam nosaka valsts mēroga maksājumu, ja nepieciešams, valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, un tādēļ tam var piemērot AR nosacījumus.
(28)
Īsumā un vienīgi ērtākai atsaucei minēto kritēriju kopsavilkums:
a)
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
b)
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi un nosacījumi ir brīvi noteikti;
c)
lielākā daļa akciju pieder privātpersonām, un ir jāpierāda, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;
d)
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei;
e)
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(29)
Pirmkārt, atzīmēts, ka 12. apsvērumā minētais uzņēmums TER pieprasīja pirmais, tomēr vēlāk atsauca gan savu TER, gan AR pieteikumu. Tādēļ šo pieteikumu vairs neizskatīja.
(30)
No tiem sešiem uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām, kuras pieprasīja tikai AR, trīs uzņēmumi pārtrauca sadarbību, bet viens uzņēmums neiesniedza vajadzīgo informāciju noteiktajā laikā un tādējādi ievērojami kavēja izmeklēšanu pamatregulas 18. panta nozīmē. Tādēļ uzskatīja, ka tie nesadarbojas, un saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu uz tiem attiecināmos secinājumus pamatoja ar pieejamajiem faktiem.
(31)
Četrus attiecīgos uzņēmumus vai uzņēmumu grupas informēja par pieejamo faktu iespējamu izmantošanu un šādas rīcības iemesliem, dodot tiem iespēju sniegt papildu paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tomēr neviens no šiem četriem uzņēmumiem nesniedza jaunus pierādījumus vai informāciju, kas varētu novērst iesniegto atbilžu nepilnības vai mainīt secinājumu, ka uz minētajiem uzņēmumiem būtu jāattiecina pamatregulas 18. pants.
(32)
No divām atlikušajām uzņēmumu grupām, kā norādīts 13. apsvērumā, vienu uzņēmumu grupu nevar uzskatīt par attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju, tādēļ tā pieteikumu atsevišķam režīmam neizvērtēja.
(33)
Otrs eksportētājs tika atzīts par atbilstošu visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.
(34)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka AR piešķir uzņēmumu grupai Jinneng Group.
3. Normālā vērtība
3.1. Analoga valsts
(35)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam TER kritērijus piemēro, jānosaka, pamatojoties uz cenām vai aprēķināto vērtību analogā valstī. Lai gan sākotnējā izmeklēšanā un turpmākajās termiņa beigu pārskatīšanās kā analogu valsti izmantoja Norvēģiju, pašreizējā izmeklēšanā tika atklāts, ka apstākļi Norvēģijas tirgū kopš tā laika ir ievērojami mainījušies. Pašmāju ražošanas apjoms Norvēģijā no 2005. gada līdz 2008. gadam samazinājās par aptuveni 20 %, bet silīcija importa apjoms Norvēģijā bija 97 % no pašmāju patēriņa. Izmeklēšanas periodā iekšējo tirgu apgādāja tikai viens vietējais ražotājs.
(36)
Tādēļ pēc abu pieteikuma iesniedzēju ierosinājuma paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu kā piemērota tirgus ekonomikas trešā valsts tika iekļauta Brazīlija. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka Brazīlija ir otra lielākā silīcija ražotāja pasaulē pēc ĶTR un Brazīlijas tirgus, kurā darbojas septiņi silīcija ražotāji, kuri ražo dažādus silīcija veidus, ir ļoti konkurētspējīgs. Turklāt Brazīliju uzskatīja par atvērtu tirgu, kurā ir ievērojams importa apjoms, galvenokārt no ĶTR. Lai gan ieinteresētajām personām pieprasīja izteikt apsvērumus par Brazīlijas izvēli, neviena komentārus neiesniedza.
(37)
Ņemot vērā iepriekšminēto un pamatojoties uz izvēles laikā pieejamo informāciju, secināja, ka Brazīlija ir piemērotākā analogā valsts.
3.2. Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī
(38)
Trīs ražotāji no Brazīlijas sadarbojās, iesniedzot informāciju par silīcija izmaksām un pārdošanu Brazīlijas iekšējā tirgū. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam piemēro TER kritērijus, nosaka, ņemot vērā no šiem ražotājiem saņemtu pārbaudītu informāciju, kā norādīts turpmāk.
(39)
Pārbaudīja, vai katru reprezentatīvos apjomos Brazīlijas iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgā ražojuma veidu varēja uzskatīt par parastajā tirdzniecības apritē pārdotu pamatregulas 2. panta 4. punkta nozīmē. To veica, izmeklēšanas periodā nosakot par katru ražojuma veidu rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem pircējiem.
(40)
Ja kāda ražojuma, ko realizēja par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārdošanas apjoms pārsniedza 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma un ja konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu notikušo izmeklēšanas perioda laikā konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.
(41)
Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai mazāk, ja konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.
(42)
Atkarībā no ražojuma veida normālo vērtību noteica, pamatojoties uz visu pārdevumu vidējām svērtajām pārdošanas cenām vai tikai rentablo pārdevumu vidējām svērtajām pārdošanas cenām analogās valsts iekšējā tirgū, ņemot vērā pārbaudītus datus, ko iesniedza trīs ražotāji minētajā valstī.
4. Eksporta cena
(43)
Ražotājs eksportētājs, kam piemēroja atsevišķa režīma kritērijus, visam eksporta pārdošanas apjomam uz Savienību izmantoja saistītu tirgotāju ĶTR un pēc tam ražojumus pārdeva tālāk nesaistītiem klientiem Savienībā. Šajā gadījumā eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(44)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka eksporta cenas nenoteica brīvi pamatregulas 9. panta 5. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Konkrēti tā apgalvoja, ka “vienošanās” par cenu notika starp Ķīnas muitas iestādēm un eksportētājiem, lai noteiktu “samērīgu” cenu līmeni. Tomēr par šo aspektu iesniegtie pierādījumi uz silīciju neattiecās, turklāt uzskatīja, ka minētā “vienošanās” neesot ietekmējusi cenu, ko pieprasīja no galapatērētāja un ko veidoja, ieinteresētajām personām brīvi vienojoties. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(45)
Savienības ražošanas nozare turklāt apgalvoja, ka uzņēmums, kam piešķīra AR, piederēja valstij un saņēma resursu subsīdijas, un veica ievērojamas tirdzniecības darbības, kuras ļautu apiet pasākumus. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais eksportētājs vairs nepiederēja valstij PIP un tādēļ valsts iejaukšanās uzņēmuma tirdzniecības darbībās nenotika (piemēram, darbības, kas ļautu apiet pasākumus). Saistībā ar resursu subsīdijām uzskatīja, ka apgalvojums bija nepamatots. Tādēļ minētos apgalvojumus noraidīja.
5. Salīdzinājums
(46)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstīgos un pamatotos gadījumos izdarīja pieprasītos pielāgojumus attiecībā uz pārvadāšanu, fizikālajām īpašībām, inspekcijas izmaksām, apstrādi un iepakošanu. Konstatējot, ka saistītais tirgotājs par komisijas maksu pildīja starpnieka uzdevumus, saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja korekciju.
(47)
Izmeklēšanā atklāja, ka izmeklēšanas periodā par pārdoto silīcija eksporta apjomu tika iekasēti izvedmuitas nodokļi. Tie ietekmēja cenu salīdzināmību, tāpēc par piemērotu uzskatīja eksporta cenu koriģēšanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, piemērojot to citiem cenu salīdzināmību ietekmējošiem faktoriem.
(48)
Norādīts, ka normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja tādā pašā līmenī kā netiešo nodokļu piemērošanu, proti, ieskaitot PVN.
(49)
Apgalvoja, ka par silīcija izejmateriālu iegādi maksātais PVN bija atgūstams, un tas jāatspoguļo normālās vērtības aprēķinā. Tomēr konstatēja, ka par šādiem iepirkumiem maksātais PVN bija atgūstams neatkarīgi no eksportēto preču eksporta PVN atgūšanas nosacījumiem un to galamērķa. Tādēļ tas, ka par silīcija izejmateriālu samaksāto PVN bija iespējams atgūt, neietekmē eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināmību. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(50)
Apgalvoja arī to, ka metodika, ko pielietoja, lai ievērotu netiešo nodokļu aplikšanu, atšķīrās no citos gadījumos piemērotās un PVN eksporta pārdevumiem būtu bijis jāatņem no eksporta cenas. Norādīja, ka pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ar netiešo nodokļu aplikšanu koriģē tikai normālo vērtību un iepriekšminētajā pantā aprakstītos apstākļos, kuru šajā gadījumā nebija. Tādēļ apgalvojumu noraidīja.
6. Dempinga starpība
6.1. Uzņēmumam, kam piešķirts AR
(51)
Vienīgajam ražotājam eksportētājam, kam piešķīra AR, dempinga starpību noteica, pēc produktu kontroles numura salīdzinot vidējās svērtās ražotāja noteiktās eksporta cenas ar atbilstīgo normālo vērtību analogajā valstī, kā norādīts iepriekš.
(52)
Vienīgā ražotāja eksportētāja, kam piešķirts AR, dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 16,3 %.
6.2. Visiem pārējiem eksportētājiem/ražotājiem
(53)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem/ražotājiem, kuri nesadarbojās, vispirms noteica sadarbības līmeni. Tas bija zems, t. i., mazāks nekā 1 % no kopējā ĶTR importa apjoma. Tādēļ uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo Eurostat reģistrēto Ķīnas silīcija importa vērtību, ko pēc uzņēmuma, kam piešķirts AR, pārdošanas apjomu izslēgšanas attiecīgi koriģēja ar atbilstīgo analogās valsts normālo vērtību, kā norādīts iepriekš.
(54)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka sadarbības līmenis novērtēts nepareizi, jo viens eksportētājs, kas sadarbojās, uz Savienību eksportēja silīciju ievērojamā daudzumā. Minētajos apstākļos apgalvots, ka šā eksportētāja sniegtās ziņas būtu bijis jāizmanto, lai aprēķinātu dempinga starpību visā valstī, kā tas notika pārskatīšanā, kas minēta 1. apsvērumā. Minētie apgalvojumi bija jānoraida, jo cenas, ko šis uzņēmums pieprasīja no sava saistītā uzņēmuma ES, nebija tirgum raksturīgas cenas.
(55)
Citi apgalvojumi bija par to, ka datus, ko iesniedza importētāji, kas sadarbojās, būtu bijis jāizmanto, lai noteiktu dempinga starpību visā valstī. Kā minēts 54. apsvērumā, lielai daļai no apjoma, ko importēja minētās ieinteresētās personas, kuras sadarbojās, cenas neaprēķināja pēc tirgum raksturīga principa un tāpēc neuzskatīja, ka cenas ir ticamas. Atlikušā importa daļu apjoma ziņā uzskatīja par nepietiekami reprezentatīvu, lai uz tā pamata noteiktu valsts mēroga maksājumu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(56)
Pēc informācijas atklāšanas saņemtos komentārus par ražojumu klāsta normālo vērtību ņēma vērā, lai noskaidrotu dempinga starpību visā valstī. Tādēļ salīdzinājumu veica, izmantojot importētāju, kuri sadarbojās, sniegtās ziņas par ražojuma veidiem.
(57)
Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga starpība ir 19,0 % no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
D. MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS UN DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Mainīto apstākļu ilglaicīgums
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai mainīgos ar dempingu saistītos apstākļus pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgiem.
(59)
Lai pārbaudītu, vai PIP konstatētais dempinga starpības līmenis ir ilglaicīgs, ņēma vērā eksporta cenu un normālās vērtības attīstību.
(60)
Vispirms jāatzīmē, ka pēdējās pārskatīšanas (7) laikā konstatētā dempinga starpība, t. i., 12,5 %, ir tuvāka pašreizējā procedūrā konstatētajam līmenim, nevis pastāvošajam pasākumu līmenim.
(61)
Par eksporta cenām pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda konstatēts, ka saskaņā ar Eurostat datiem 2009. gada pirmo deviņu mēnešu laikā tās samazinājās par aptuveni 15 %.
(62)
Attiecībā uz normālo vērtību izmeklēšanā atklāts, ka tajā pašā periodā normālā vērtība samazinājās līdzīgā daudzumā. Tādēļ silīcija eksporta dempinga starpība 2009. gada pirmajos deviņos mēnešos, iespējams, ir līdzīgā līmenī PIP konstatētajai starpībai.
(63)
Iepriekšminētais pierāda, ka Ķīnas eksporta cenas vairāk atbilst cenām pasaulē nekā cenām pasākumu ieviešanas brīdī (8).
(64)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka PIP konstatētais dempinga līmenis ir ilglaicīgs.
2. Starpposma pārskatīšanas laikā konstatētā dempinga līmeņa turpināšanās iespējamība
(65)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka, pasākumus atceļot, starpposma pārskatīšanā konstatētais dempinga līmenis saglabāsies.
(66)
Saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika pārbaudīta ražošanas un ražošanas jaudas attīstība, kā arī eksporta pārdošanas apjomu uz Eiropas Savienību un citu trešo valstu tirgiem iespējamā attīstība.
3. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un patēriņš ĶTR
(67)
Bija jāaplēš silīcija ražošanas kopējā jauda ĶTR. Lai gan saskaņā ar iesaistīto personu sniegto statistiku (9) kopējā jauda 2008. gadā bija 2,2 miljoni tonnu, izmeklēšanā tika atklāts, ka šis skaitlis bija krietni pārvērtēts, jo nebija ņemts vērā ievērojams slēgto krāšņu skaits (piemēram, silīcija nozares pārstrukturēšanas, ekonomikas krīzes un Sičuaņas provincē 2008. gadā notikušās zemestrīces dēļ), kā arī nebija ņemta vērā atsevišķu reģionu nestabilā energoapgāde, kas faktiski radīja mazāku jaudu, nekā reģistrēts pieejamajā statistikā. Tāpēc atbilstošām korekcijām faktiskā aprēķinātā ražošanas jauda tika lēsta aptuveni 1,5 miljoni tonnu, kas bija par vismaz 25 % lielāka salīdzinājumā ar jaudu 2002. gadā (1. apsvērumā minētais iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods), kad tās apjomu lēsa no 600 000 līdz 1,2 miljoniem tonnu (10).
(68)
EUSMET apgalvoja, ka iesniegusi sīku Ķīnas ražošanas jaudas aprēķinu, pamatojoties uz 40 % jaudas izmantošanas rādītāju. Pēc EUSMET aplēsēm, tās jauda sasniedza 1,16 miljonus tonnu. Tomēr šo apgalvojumu uzskatīja par nepamatotu, jo sevišķi tāpēc, ka par lietoto jaudas izmantošanas rādītāju nebija iesniegti apstiprinoši dokumenti. Komisijas izmantotie dati par jaudas izmantošanas rādītāju iegūti no dažādiem datiem, kuri pārbaudīti un kurus sniedza ĶTR lielākie ražotāji, kas sadarbojās, un tādēļ uzskatīja, ka tā ir visuzticamākā šajā saistībā pieejamā informācija. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(69)
Šī pati ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka ar valdības lēmumu slēgtu tās krāsnis, kuru jauda būtu konkrētā robežlīmenī vai zemāka par to, un tas vēl vairāk samazinātu Ķīnas kopējo jaudu. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgā vadības politika nebija spēkā visā Ķīnā. EUSMET nesniedza nekādus pierādījumus par attiecīgo krāšņu skaitu un ietekmi uz kopējo jaudu. Izmeklēšanā tāpat neatklāja būtisku jaudas samazinājumu šā iemesla dēļ. Tāpēc šis apgalvojums bija jānoraida.
(70)
EUSMET turklāt apgalvoja, ka ražošanas jauda būtu pietuvojusies ĶTR pārdošanas apjomam 2008. gadā, t. i., 960 000 t, tomēr nepamatojot šo apgalvojumu ar pierādījumiem. Papildus pārdošanas apjomus ietekmēja dažādi faktori (piemēram, ražošana krājumiem, izejmateriālu piegāde un loģistikas problēmas Olimpisko spēļu dēļ), un tādēļ secināja, ka nevar uzskatīt, ka pārdošanas apjoms bija vienāds ar ražošanas jaudu. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(71)
Attiecībā uz silīcija ražošanas apjomu, pamatojoties uz pieejamo informāciju, izmeklēšanā konstatēja ievērojamu silīcija ražošanas apjoma pieaugumu, proti, par 79 % (no 535 000 tonnām 2002. gadā līdz 960 000 tonnām PIP). Tādējādi piesardzīgi tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas perioda neizmantotā jauda bija aptuveni 540 000 tonnu, kas tuvinās ES kopējam patēriņam PIP un gandrīz divas reizes pārsniedz Ķīnas iekšējo patēriņu tajā pašā periodā (sk. 72. apsvērumu).
(72)
Izmeklēšanā arī atklāja, ka Ķīnā nākamajos gados patēriņš, kas PIP bija aptuveni 280 000 tonnu, iespējams, palielināsies, kā norādīts 73. apsvērumā. Patēriņa pieaugums ir jāaplūko silīcija ražošanas nozares un ar to saistītās nozares faktoru un politikas pasākumu kopsakarībā. ĶTR attīstās pakārtotās nozares un jau ir veikti un drīzumā paredzēti vēl vairāki ieguldījumi, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc pakārtotajiem ražojumiem. Turklāt Ķīnas iestādes vairākām valstīm (piemēram, Vācijai, Apvienotajai Karalistei, Japānai un ASV) ir noteikušas importa ierobežojumus attiecībā uz svarīgu saistīto ražojumu (siloksānu), kas ievērojamos daudzumos iegūts no minētajām valstīm.
(73)
Lai gan ir grūti precīzi novērtēt politikas pasākumu, tostarp silīcija nozares pārstrukturēšanas, ietekmi, vairākas ieinteresētās personas norādīja, ka līdz 2011. gada beigām pieprasījums ĶTR sasniegs aptuveni 580 000 tonnu. Šīs aplēses atzina par pamatotām.
(74)
Tomēr, pat ja ņemtu vērā iepriekšminēto prognozi par iekšzemes pieprasījumu un ja Ķīnas eksports uz citiem tirgiem sasniegtu 2008. gada līmeni (sk. 79. apsvērumu), jaudas pārpalikums joprojām būtu ievērojams (2011. gadā aptuveni 240 000 tonnu). Jāatzīmē arī, ka īstenotās pārstrukturēšanas dēļ ĶTR, iespējams, palielināsies ne tikai pieprasījums, bet arī ražošanas jauda un apjoms.
(75)
Saistībā ar iespējamo ražošanas jaudas pieaugumu ĶTR, EUSMET sniedza ziņas par vairākām plānotām silīcija ražotnēm un apgalvoja, ka to lielākā daļa netikšot uzceltas. Viņu apgalvojums balstījās tikai uz EUSMET locekļu viedokļa un nebija pamatots. Apgalvoja arī, ka tad, ja Ķīnas ražošanas jauda varētu palielināties, tas notiktu galvenokārt Savienības ražotāja plānotā projekta dēļ, kas ĶTR ražošanas jaudu palielinātu par 100 000 tonnām gadā. EUSMET sniegtās ziņas nebija pamatotas, un tādēļ tā apgalvojumu noraidīja.
(76)
Šajā sakarā EUSMET apgalvoja, ka Ķīnas iekšējais patēriņš ievērojami pārsniedza ražošanas kāpumu un ka tas turpinās palielināties. Tādēļ ĶTR ražošanas apjoms nevar adekvāti apmierināt Ķīnas iekšējā tirgus pieprasījumu. Kā iepriekš apgalvots, netiek apstrīdēts, ka Ķīnas iekšējais pieprasījums nākotnē varētu palielināties. Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, izmeklēšanas secinājumi neapstiprināja EUSMET apgalvojumus. EUSMET neizteica skaitļos ne pieprasījuma kāpumu, ne ražošanas apjomu Ķīnā nākotnē, nedz arī sniedza citas ziņas vai pierādīja savu apgalvojumu, kurš tādēļ bija jānoraida.
4. Importa no ĶTR uz ES un citiem trešo valstu tirgiem apjoms un cena
(77)
Kaut gan spēkā bija pasākumi, attiecīgajā periodā eksports no Ķīnas uz ES pieauga par 113 %. Cenas attiecīgajā periodā, lai gan tās palielinājās PIP, bija zemākas par Eiropas Savienības ražošanas pārdošanas cenām ES. Kā norādīts 54. un 62. apsvērumā, gan PIP, gan vēlāk silīcija eksporta cenas uz ES bija ievērojamā dempinga līmenī.
(78)
Cenu līmenis ES joprojām bija augstāks nekā citu trešo valstu tirgos. Tas daļēji izskaidro Ķīnas eksportētāju lielo interesi par Eiropas Savienības tirgu, lai gan bija spēkā antidempinga pasākumi. Šādā saistībā arī norāda, ka Ķīnas eksportētāji apgāja spēkā esošos antidempinga pasākumus, pārkraujot ražojumus Korejas Republikā (11), kas vēl vairāk pamato secinājumu, ka Ķīnas eksportētājus ļoti interesē Savienības tirgus.
5. Uz trešām valstīm veiktā Ķīnas eksporta apjoms un cenas
(79)
Ķīnas eksporta apjoms uz citu trešo valstu tirgiem bija ievērojams un pārsniedza uz Eiropas Savienību eksportēto apjomu. Tomēr jāatzīmē arī, ka FOB cenas uz trešām valstīm 2008. gadā un 2009. gada pirmajos deviņos mēnešos bija vidēji par 4-14 % zemākas nekā eksporta cena uz ES (12).
(80)
EUSMET apgalvoja, ka Komisijas secinājums par augstākām vidējām Ķīnas eksporta cenām uz Savienību neņēma vērā ražojumu klāstu citos tirgos. Norādīts, ka EUSMET neiesniedza pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Tas nesniedza ziņas vai paskaidrojumu, kādā mērā eksporta ražojumu klāsts uz citām trešām valstīm tik tiešām atšķirtos. Sniedza pierādījumus par cenu atšķirībām starp ražojuma veidiem, kas turklāt bija saistīti tikai ar ES tirgu un galvenokārt uz laiku pirms PIP, t. i., 2001.-2002. gadu. Tādēļ to nevarēja uzskatīt par pietiekami precīzu cenu atšķirību noteikšanas pamatu starp ražojumu veidiem PIP un pēc tam. Katrā ziņā pieejamās ziņas saistībā ar PIP nemainīja 79. apsvērumā minētos secinājumus. Tādēļ apgalvojumu noraidīja.
(81)
Ķīnai bija brīva piekļuve eksportam uz citiem lielākajiem trešo valstu tirgiem, izņemot ASV, kur ĶTR izcelsmes silīcijam ir noteikti lieli antidempinga maksājumi (139,49 %).
(82)
EUSMET iesniedza informāciju, ka Āzijas tirgus neesot galvenais Ķīnas silīcija galamērķis un ka Japānas un Korejas tirgu pieaugums esot ievērojams. Netiek apstrīdēts, ka Āzija ir galvenais Ķīnas silīcija galamērķis. Tomēr, kaut gan Japānas un Korejas tirgos patēriņš nākamajos gados varētu palielināties, nav gaidāms, ka šis patēriņa pieaugums būs tik liels, lai absorbētu ievērojamo Ķīnas jaudas pārpalikumu. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka Japānas tirgus, kas ir galvenais Ķīnas eksporta tirgus, ir pārsātināts ar silīciju no Ķīnas.
(83)
EUSMET apgalvoja, ka, ja pasākumiem ļaus zaudēt spēku, ķīmisko ražojumu lietotāju apgādes modelis paliktu nemainīgs. Tomēr izmeklēšana šo apgalvojumu neapstiprināja, jo dažādi lietotāji (ķīmiskās un alumīnija rūpnīcas) apgalvoja, ka tie patiešām iegūtu lielāku daudzumu no Ķīnas, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
(84)
Ņemot vērā iepriekšminēto, prognozē, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas neizmantotā jauda tiks pārvietota uz Savienības tirgu.
(85)
Ņemot vērā, ka PIP uz ES tika virzīts imports par dempinga cenām, ir ļoti iespējams, ka, pasākumiem zaudējot spēku, dempings turpināsies. To apstiprina tendence pēc PIP: cenu līmenis silīcija importam no ĶTR saglabājās zemāks par cenu līmeni PIP (sk. 131. apsvērumu).
6. Secinājums
(86)
Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgā ražojuma eksporta apjoms uz ES un PIP minētā importa dempinga līmenis bija ievērojams.
(87)
Ņemot vērā PIP ĶTR neizmantoto jaudu un lai gan pastāvēja iekšējais pieprasījums, ir ļoti ticams, ka, pasākumiem zaudējot spēku, uz ES eksportēs lielu silīcija daudzumu par dempinga cenām. Patiesi, iekšējais pieprasījums ĶTR nespēs absorbēt neizmantoto jaudu, un ES tirgus ir vienīgais nozīmīgais tirgus, uz kuru var eksportēt šo preci. ES tirgus Ķīnas eksportētājiem tiešām ir pievilcīgs, jo noteiktās cenas vidēji ir augstākas ES klientiem nekā klientiem trešās valstīs. Ķīnas eksportētāju interesi par ES tirgu apstiprina arī agrāk īstenotās pasākumu apiešanas darbības.
(88)
Tāpēc secina, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
E. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(89)
Trīs sūdzības iesniedzēji Savienības ražotāji, kas iesniedza sūdzību, atbildēja uz anketas jautājumiem un izmeklēšanās laikā pilnībā sadarbojās. Sūdzības iesniedzēju produkcija veido kopējo Savienības produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
F. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievada piezīme
(90)
Konkrēti dati par Savienības ražošanas nozari un patēriņu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu bija jāindeksē, jo Savienības ražošanas nozarē ir tikai trīs ražotāji, no tiem divi ir vienā grupā. Eurostat dati bija jākoriģē, lai ņemtu vērā tos datus par silīcija importu, kuriem dalībvalstis pieprasīja ievērot konfidencialitāti, tādēļ bija jāveic arī indeksēšana.
2. Patēriņš Savienībā
1. tabula
Patēriņš Savienībā (pēc pārdošanas apjoma)
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
115
118
121
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
15 %
3 %
3 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēta Eurostat statistika.
(91)
Savienības patēriņa apjoma pamatā ir kombinēts Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un trešo valstu importa apjoms, pamatojoties uz koriģētiem Eurostat datiem.
(92)
Pamatojoties uz minēto un saskaņā ar 1. tabulā norādīto, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 21 %.
3. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas
2. tabula
ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cena
Indeksi
2005
2006
2007
PIP
Importa apjoms
100
183
168
213
Tirgus daļa
100
159
143
176
CIF importa cena (EUR/t)
100
106
120
188
Avots: koriģēta Eurostat statistika.
(93)
Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms palielinājās par 113 %, savukārt patēriņš Savienībā pieauga par 21 %. Rādītājos iekļauts silīcija imports no Korejas Republikas, jo 2007. gadā pēc procedūras pret pasākumu apiešanu pasākumus attiecināja arī uz šo valsti. Lai gan ir spēkā antidempinga pasākumi, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par septiņdesmit sešiem procentu punktiem, un tā ir krietni lielāka par 3,9 % lielo tirgus daļu 2002. gadā, iepriekšējās izmeklēšanas PIP. Tomēr lielākajai daļai, t. i., aptuveni 90 % no ĶTR importētā apjoma, piemēroja ievešanas pārstrādei režīmu un apturēja maksājumus.
(94)
Vidējās ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 88 %. Taču lielāks cenu pieaugums notika laikposmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam.
(95)
Savienības ražošanas nozares vidējā ražotāja cena tika salīdzināta ar Ķīnas CIF vidējām importa cenām līdz Savienības robežai. Minētās cenas tika atvasinātas no koriģētajiem Eurostat datiem, tajās iekļāva pēcimportēšanas izmaksas, muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums liecināja, ka Ķīnas importa cenas PIP nesamazināja Eiropas Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Ķīnas vidējās importa cenās iekļāva arī ievešanai apstrādei paredzētā Ķīnas silīcija pārdošanas apjomus. Norādīts, ka PIP ievešanai apstrādei paredzētā silīcija, kurš veidoja lielāko importa no Ķīnas daļu, konstatētās cenas bija vidēji par 15 % lielākas nekā brīvai apritei paredzētā silīcija cenas.
(96)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, konstatēja, ka, neieviešot pasākumus, Ķīnas importa brīvai apritei paredzētā apjoma cenas būtu par 12 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas.
4. Citu trešo valstu importa apjoms, tirgus daļa un cenas
3. tabula
Imports no citām trešām valstīm (apjoms)
Indeksi
2005
2006
2007
PIP
Norvēģija
100
114
100
113
Brazīlija
100
113
123
93
Krievija
100
39
114
116
Bosnija un Hercegovina
100
202
165
174
Citas trešās valstis
100
110
101
118
Kopā
100
112
112
110
Tirgus daļa
100
97
95
91
Avots: Eurostat.
4. tabula
Imports no citām trešām valstīm (vidējās cenas)
Indeksi
2005
2006
2007
PIP
Norvēģija
100
93
101
128
Brazīlija
100
98
108
149
Krievija
100
130
116
170
Bosnija un Hercegovina
100
102
116
163
Citas trešās valstis
100
112
116
119
Kopā
100
100
108
145
Avots: Eurostat.
(97)
Lai gan silīcija importa no trešām valstīm, kas nav ĶTR un Korejas Republika, kopējais apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, PIP šā importa tirgus daļa samazinājās par deviņiem procentu punktiem. Galvenie eksportētāji uz Savienību bija Brazīlija, Norvēģija un Krievija, bet jauns apgādes avots bija Bosnija un Hercegovina.
(98)
Attiecīgajā periodā importa cenas no šīm valstīm palielinājās par 45 %. Vidēji tās bija par 15 % augstākas nekā Ķīnas cenas, izņemot PIP, kad tās bija par 5 % zemākas.
5. ES ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
5. tabula
Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
Indekss
2005
2006
2007
PIP
Ražošanas apjoms
100
94
108
107
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-6 %
14 %
0 %
Ražošanas jauda
100
102
112
114
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
2 %
11 %
2 %
Jaudas izlietojums
100
92
96
94
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-8 %
3 %
-2 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(99)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 7 %. Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija vērojams ieguldījumu radīts kopējais pieaugums 14 % apmērā. Tomēr jaudas izlietojums attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Šī tendence jāaplūko, ņemot vērā to, ka patēriņš Savienībā minētajā laikposmā ievērojami palielinājās par 21 %.
5.2. Krājumi
6. tabula
Krājumi
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
91
82
82
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-9 %
-9 %
0 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 18 %. To izraisīja lielais pieprasījums īpaši 2007. gadā un PIP, kas bija ļoti labvēlīgi ekonomikas cikla periodi. Krājumi 2005. gadā veidoja aptuveni 27 % no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma ES, bet PIP tie samazinājās līdz 19 % no Savienības pārdošanas apjoma.
5.3. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un cenas
7. tabula
Pārdošanas apjoms un vērtības
2005
2006
2007
PIP
Pārdošanas apjoms (indekss)
100
103
116
118
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
3 %
13 %
2 %
Pārdošanas apjoma vērtība (indekss)
100
105
132
178
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
5 %
27 %
45 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
8. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
89
98
98
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-11 %
9 %
-1 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēta Eurostat statistika.
9. tabula
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cena
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
102
114
150
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
2 %
12 %
37 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(101)
ES ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 18 %. Tajā pašā laikā pārdošanas vērtība pieauga par 78 %, lielāko pieaugumu sasniedzot 2007. gadā un PIP, jo silīcija tirgū palielinājās pieprasījums. Tomēr ES ražošanas nozares tirgus daļa PIP samazinājās par diviem procentu punktiem. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas un arī jaudas izlietojuma samazinājums attiecīgajā periodā, kā minēts 99. apsvērumā, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei neizdevās pilnīgi izmantot to pieprasījumu un patēriņu, kas palielinājās silīcija tirgū, īpaši attiecībā uz tirgus daļu.
(102)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas ievērojami samazinājās 2007. gadā un PIP, jo šajos divos gados silīcija tirgū bija liels pieprasījums, kas veicināja īpaši augstu cenu veidošanos. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas pieauga par 50 %. Liela nozīme bija pārdošanas cenu pieaugumam un mazākam ražošanas cenu pieaugumam, jo tas būtiski sekmēja Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos.
5.4. Faktori, kas ietekmēja cenas Savienībā
(103)
Lielais pieprasījums attiecīgajā periodā izraisīja ievērojamu cenu pieaugumu. Arī importam no trešām valstīm, tostarp ĶTR, bija vērojama tāda pati Eiropas Savienības ražošanas nozares cenām raksturīgā cenu līmeņa pieauguma tendence.
(104)
Attiecīgajā periodā vienības vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 21 %, turpretim vidējā vienības pārdošanas cena palielinājās par 50 %.
5.5. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
10. tabula
Nodarbinātība
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
93
91
100
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-7 %
-2 %
9 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
11. tabula
Produktivitāte
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
101
119
108
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
1 %
18 %
-11 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem
12. tabula
Algas (EUR/nodarbinātais)
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
94
107
117
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-6 %
13 %
10 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(105)
Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis bija stabils, bet algas palielinājās par 17 %. Tajā pašā periodā produktivitāte pieauga par 8 %, jo palielinājās ražošanas apjoms.
5.6. Rentabilitāte
13. tabula
Rentabilitāte
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
161
389
671
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
61 %
228 %
282 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(106)
No 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pieauga gandrīz sešas reizes, sasniedzot augstu līmeni PIP. Minēto peļņas pieaugumu 2007. gadā un PIP nodrošināja paaugstinātas pārdošanas cenas, kuras veicināja lielais pieprasījums silīcija tirgū dominējošo īpaši labvēlīgo ekonomisko apstākļu dēļ. To nekavēja ražošanas izmaksu pieaugums par 21 % attiecīgajā periodā.
5.7. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja
14. tabula
Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
135
310
717
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
35 %
174 %
408 %
Ienākumi no ieguldījumiem
7 %
14 %
47 %
96 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(107)
Attiecīgajā periodā ievērojami, t. i., sešas reizes, palielinājās ieguldījumu apjoms, sasniedzot aptuveni 30 % no gūtajiem ienākumiem. Savienības ražošanas nozare pierādīja savu ieinteresētību Savienības silīcija tirgū, jo ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas jaudas palielināšanu, uzstādot jaunas vai uzlabojot esošās iekārtas. Ieguldīja arī metalurģijas procedūrā augstas tīrības pakāpes silīcija iegūšanai saules enerģijas ražošanas nozares vajadzībām. Šim jaunajam ražojumam ir ļoti lielas nākotnes izredzes.
(108)
Izmeklēšanā arī atklājās, ka attiecīgajā periodā ievērojami bija auguši ienākumi no ieguldījumiem, proti, no ražojuma pārdošanā iegūtās neto peļņas pirms nodokļu nomaksas, izteiktas kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz ražojumu. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vērā ņemamas grūtības piesaistīt kapitālu.
5.8. Naudas plūsma
15. tabula
Naudas plūsma
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
114
348
672
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
14 %
233 %
325 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(109)
Attiecīgajā periodā tāpat kā rentabilitāte ievērojami pieauga naudas plūsma.
5.9. Izaugsme
(110)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei, ražojot 80 % no iespējamās jaudas, neizdevās pilnīgi izmantot ievērojamo patēriņa pieaugumu, un tā zaudēja divus savas tirgus daļas procentu punktus. Lai gan pasākumi bija spēkā, patēriņa pieaugumu galvenokārt apmierināja Ķīnas imports, ko laida tirgū atbilstīgi ievešanas apstrādei režīmam.
5.10. Dempinga starpības lielums
(111)
Gan dati, ko sniedza vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kuram piešķirts AR, gan uz pieejamajiem faktiem balstītās aplēses liecināja, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, dempings PIP aizvien bija ievērojams, lai gan zemākā līmenī, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.
5.11. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(112)
Labvēlīgā ekonomiskā situācijā Savienības ražošanas nozarei izdevās atgūties no iepriekšējā dempinga, īpaši attiecībā uz pārdošanas apjomu, pārdošanas cenām un rentabilitāti. Tomēr nedrīkst aizmirst, ka saglabājās liela dempinga starpība.
5.12. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
16. tabula
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms
2005
2006
2007
PIP
Indekss
100
72
168
27
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-
-28 %
96 %
- 141 %
Avots: pārbaudītas Eiropas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Savienības ražošanas nozares silīcija eksports attiecīgajā periodā un galvenokārt PIP samazinājās vairāk nekā uz pusi. Lai gan salīdzinoši šis kritums var šķist milzīgs, absolūtā izteiksmē tas nav tik ievērojams, jo Savienības ražošanas nozare neorientējas uz eksportu. Savienības ražotāji ir ļoti uzticīgi Savienības tirgum. Tomēr jāatzīmē, ka dažiem Savienības ražotājiem ir saistīti uzņēmumi ārpus Savienības un tie ražo un pārdod attiecīgajiem tirgiem, tādējādi samazinot vajadzību eksportēt no Savienības.
5.13. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(114)
Antidempinga pasākumi pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgajā periodā visiem svarīgākajiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, ražošanas apjomam, produktivitātei, krājumiem, pārdošanas apjomam, pārdošanas cenām, ieguldījumiem, rentabilitātei un naudas plūsmai, bija vērojama pozitīva attīstība. Peļņa PIP liecina, ka minētie procesi notika īpaši labvēlīgā ekonomikas cikla periodā.
(115)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tirgus daļu var uzskatīt, ka nelielā lejupslīdes tendence liecina par kaitējumu tādā ziņā, ka, lai gan ražošanas jauda bija pieejama, Savienības ražošanas nozarei neizdevās izmantot pieaugušo patēriņu.
(116)
Secina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, uzskatāms, ka attiecīgajā periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc pārbaudīja, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties.
G. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Kopsavilkums, kurā izvērtēta dempinga turpināšanās un kaitējumu izraisošā dempinga atkārtošanās iespējamība
(117)
Jāatgādina, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, ievērojami palielinājās imports no Ķīnas un tas aizņēma lielāko daļu no tās tirgus daļas, ko zaudēja imports no trešām valstīm. Ražotāji eksportētāji no Ķīnas turpināja ievērojamu dempingu. Tādēļ nav pamata uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji dempingu neturpinās. Turklāt, ja PIP nebūtu ieviesti pasākumi, Ķīnas importa brīvai apritei paredzētā apjoma dēļ rastos Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums par 12 %.
(118)
Jāatzīmē arī, ka 2007. gadā pēc procedūras pret pasākumu apiešanu pasākumus attiecināja uz silīcija importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai importa izcelsme bija vai nebija deklarēta Korejas Republikā. Pasākumu paplašināšanai bija labvēlīga ietekme, jo krasi samazinājās silīcija imports no Korejas Republikas.
(119)
Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas ražotājiem PIP bija ievērojama neizmantotā jauda - aptuveni 540 000 tonnu. Lai gan prognozē pieprasījuma pieaugumu ĶTR, gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies neizmantotā jauda, kā paskaidrots 74. apsvērumā.
(120)
Kā minēts iepriekš, Savienības tirgus ir galvenais ĶTR noieta tirgus, jo otrajā lielākajā eksporta tirgū, ASV, ir ieviesti stingri antidempinga pasākumi pret ĶTR, tādēļ Ķīnas eksportētājiem šis tirgus ir praktiski nepieejams.
(121)
Atzina, ka Ķīnas importa cenas ir vidēji par 15 % zemākas nekā trešo valstu importa cenas, un tikai PIP tās bija par 5 % augstākas. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi par Savienības tirgu, prognozē, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu virzīs milzīgu eksporta apjomu par cenām, kas būs zemākas par trešo valstu noteiktajām cenām, tādējādi radot kopēju cenas samazinošu ietekmi.
(122)
EUSMET apgalvoja, ka 56 % tirgus daļas, ko veidoja trešo valstu imports, salīdzinot ar relatīvi mazo Ķīnas importa tirgus daļu, būtu zīmīgāk ietekmējuši Savienības ražotāju tirgus daļu PIP īpaši tādēļ, ka trešo valstu importa cenas bija par 5 % zemākas nekā Ķīnas importa cenas. Šajā sakarā secināja, ka, lai gan trešo valstu importa cenas bija par 5 % zemākas PIP nekā Ķīnas importa cenas, no 2007. gada līdz PIP iepriekšējā importa tirgus daļa samazinājās par 4 % salīdzinājumā ar ĶTR importa tirgus daļas pieaugumu (par 34 %) (sk. 2. un 3. tabulu). Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija stabila. Minētajos apstākļos nevar secināt, ka trešo valstu imports izšķirīgi ietekmēja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu PIP.
(123)
Apgalvoja, ka Komisija neņēma vērā iespējamo ražošanas izmaksu pieaugumu, proti, pamatojoties uz augstākām elektroenerģijas izmaksām, elektroapgādes trūkumu, ieguldījuma izmaksu pieaugumu, augstāku inflāciju, izejmateriālu cenu un starptautiskās transportēšanas izmaksu kāpumu, kad vērtēja iespējamo Ķīnas eksporta cenu attīstību. Pat ja Ķīnā paaugstinātos elektroenerģijas izmaksas, tas nebūtu vienīgais svarīgais izmaksu punkts. Turklāt par šāda pieauguma mērogu un tā konkrēto ietekmi uz kopējām izmaksām un izrietošajām pārdošanas cenām netika sniegti nekādi rādītāji. Attiecībā uz pārējiem punktiem, tie ir vai nu pilnībā spekulatīvi un/vai nepietiekami pamatoti, vai nebija izteikti skaitļos, lai izdarītu jēgpilnus secinājumus. Jānorāda arī, ka ir kļūdaini pieņemt, ka eksporta cenas noteikti balstās uz ražošanas izmaksu līmeņa, jo dažādi citi punkti (valdības politika vai piedāvājuma un pieprasījuma jautājumi) arī varētu ietekmēt cenu līmeni.
(124)
Konstatēts arī, ka trešo valstu tirgos, kuros nav antidempinga maksājumu, Ķīnas eksporta cenas PIP bija par vairākiem līmeņiem zemākas nekā Savienības eksporta cenas.
(125)
Tāpēc secināja, ka, pasākumus atceļot, dempings turpinātos un būtu iespējamība, ka imports par dempinga cenām ievērojami palielinātos, kas Savienībā cenas samazinātu vismaz īstermiņā. Ņemot vērā iepriekšminēto, nav pamata uzskatīt, ka ĶTR cenas palielināsies. Tādējādi pastāv kaitējuma atkārtošanās iespēja, jo minētais nelabvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozares rentabilitāti, kā arī PIP novēroto finansiālo atgūšanos.
2. Importa par dempinga cenām ietekme uz Savienības ražošanas nozari; rādītāji un iespējamā attīstība pēc PIP
(126)
Periodā, kad bija lielāks patēriņš, samazinājās Savienības ražošanas nozares un importa no trešām valstīm tirgus daļa, turpretim Ķīnas importa tirgus daļa ievērojami palielinājās. Ņemot vērā šos dažādos rādītājus (t. i., notika Savienības ražošanas nozares kopējā atveseļošanās, taču tika zaudēta tirgus daļa) un to, ka PIP bija īpaši labvēlīgs ekonomikas cikla posms, izvērtēja attīstības tendences pēc PIP, lai gūtu skaidru priekšstatu par iespējamām tendencēm nākotnē. Jāatgādina, ka cenu lejupslīdes izraisītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību var pastiprināt arī pasaules ekonomikas attīstība un tās ietekme uz pieprasījumu un patēriņu.
(127)
Koriģētie Eurostat dati un Savienības ražošanas nozares sniegtā informācija par pārdošanas apjoma un cenu attīstību Savienībā no 2009. gada janvāra līdz septembrim liecina, ka Savienības tirgū bija vērojama skaidra un pastāvīga ES ražošanas nozares pārdošanas apjoma lejupslīde. Pārdošanas apjoms bija 52 % no attiecīgajos 2008. gada deviņos mēnešos pārdotā daudzuma, lai gan ilgtermiņa līgumu un ražošanas apjoma samazināšanas dēļ vidējās pārdošanas cenas saglabājās 2008. gada līmenī.
(128)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami samazinājās. Peļņas līmenis pastāvīgi kritās un samazinājās līdz ļoti zemam līmenim - pat 6,5 % zem sākotnējā izmeklēšanā noteiktās peļņas normas.
(129)
Jāatzīmē, ka pasaules ekonomikas krīzes dēļ Savienībā ievērojami samazinājās pieprasījums. Tas nelabvēlīgi ietekmēja pārdošanas apjomu un rentabilitāti ES tirgū. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, padarot Savienības ražošanas nozari nestabilāku. Šādos apstākļos Savienības ražošanas nozare nevarētu pārvarēt nelabvēlīgo ietekmi, ko radītu lielāks imports no ĶTR par dempinga cenām. Šāda importa radītā spiediena dēļ situācija var vēl vairāk pasliktināties.
(130)
Samazinājās gan Ķīnas izcelsmes importa apjoms, gan cenas, tomēr apjoms samazinājās vairāk nekā cenas. Ķīnas importa cenas samazinājās vairāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas (attiecīgi 8 % un 2 %). Pēc PIP cenu un mērķa cenu lejupslīde netika konstatēta. Tomēr, ja pasākumi nebūtu ieviesti, Ķīnas importa cenas būtu par 3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un to starpība būtu 11 %. Turklāt tika konstatēts, ka, atceļot pasākumus, brīvajam tirgum paredzēto apjomu importa cenas būtu par 22 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas un starpība pieaugtu līdz 38 %.
(131)
Konstatēja arī, ka Ķīnas eksporta cenas trešo valstu tirgos, kurus neaizsargāja antidempinga maksājumi, bija daudz zemākas nekā Savienībā salīdzinājumā ar PIP konstatētajām, kā minēts 123. apsvērumā. Tas liecina, ka ekonomikas lejupslīdes laikā palielinās cenu pazemināšanu veicinoši apstākļi.
(132)
Ievērojot iepriekšminēto un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares finansiālā stāvokļa izteikto negatīvo tendenci, secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā kaitējums, iespējams, atkārtotos.
3. Secinājumi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(133)
Uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Savienībā, iespējams, ievērojami palielināsies imports no ĶTR par dempinga cenām, veicinot cenu lejupslīdi. Šāda situācija ne tikai apdraudētu ievērojamos Savienības ražošanas nozares ieguldījumus ražošanas attīstībā un uzlabošanā, bet arī jaunas solārā silīcija ražošanas attīstību, kas ir nākotnes tirgus niša. Turklāt kaitējuma atkārtošanās iespējamību palielina nesenā ekonomikas lejupslīde.
H. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievada piezīme
(134)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, ņēma vērā dažādas iesaistīto personu intereses, t. i., attiecīgā ražojuma Savienības ražošanas nozare, importētāji/tirgotāji un lietotāji.
(135)
Jāatgādina, ka iepriekšējās pārskatīšanās tika atzīts, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt, tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, tajā jāanalizē situācija, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, un jāizvērtē esošo antidempinga pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz iesaistītajām personām.
(136)
Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai bija pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu saglabāšana būtu pretēja Savienības interesēm, lai gan iepriekš ir minēti secinājumi par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(137)
Jāatgādina, ka 2007. gadā un PIP gūto lielo peļņas normu radīja pārdošanas cenu pieaugums. Nav sagaidāms, ka nākamajos gados tas turpināsies.
(138)
Savienības ražošanas nozare ir pierādījusi, ka ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga ražošanas nozare, kas var pielāgoties tirgus mainīgajiem apstākļiem. To īpaši apstiprināja visu galveno kaitējuma rādītāju pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā. Pasākumu turpināšana pēc pēdējās termiņa beigu pārskatīšanas ir veicinājusi Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos un īpaši cenu līmeņa atjaunošanu Savienības tirgū.
(139)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare apliecināja savu interesi par ES silīcija tirgu un ievērojami palielināja savu efektivitāti. Savienības ražošanas nozare veica lielus ieguldījumus, lai ne tikai palielinātu ražošanas jaudu, bet arī veiktu pētniecisku un tehnoloģisku metalurģijas procedūras izstrādi augstas tīrības pakāpes silīcija iegūšanai saules enerģijas nozares vajadzībām.
(140)
Solārā silīcija tirgus ir jauns tirgus, kuram ir liels nākotnes potenciāls, jo turpmākajos gados ir gaidāms saules enerģijas izmantošanas pieaugums. Tādēļ Savienības ražošanas nozarei ir svarīgi kļūt par šā jaunā tirgus dalībnieci. Šajā ziņā divi Savienības ražotāji plāno Savienībā būvēt divas jaunas solārā silīcija ražotnes, lai apmierinātu daļu no Savienības tirgus vajadzībām. Jāatzīmē, ka šajā jaunajā tirgus nišā veiktie ieguldījumi ir ļoti atkarīgi no tradicionālās silīcija ražošanas ES, jo tas ir galvenais solārā silīcija ražošanā izmantotais izejmateriāls.
(141)
Turklāt viens no Savienības ražotājiem paziņoja par plāniem veikt ieguldījumu jaunās ražotnēs ĶTR, lai apmierinātu prognozēto Ķīnas tirgus pieprasījumu gan pēc tradicionālā, gan solārā silīcija.
(142)
Kā minēts iepriekš, pastāv liela iespējamība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atkārtosies kaitējums un būs apdraudēti Savienības ražošanas nozares nesenie ieguldījumi. Tāpēc Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus, kas vērsti pret importu par dempinga cenām no Ķīnas.
3. Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses
(143)
Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem/tirgotājiem. Atbildes tika saņemtas no diviem nesaistītajiem importētājiem, kuri ir arī attiecīgā ražojuma lietotāji. Minēto uzņēmumu komentāri ir aplūkoti turpmāk sadaļā par lietotāju interesēm. Viens importētājs/tirgotājs paziņoja par sevi, tomēr uz anketas jautājumiem neatbildēja.
(144)
Ņemot vērā, ka silīciju papildus importam no ĶTR importētājiem var piegādāt gan Savienības ražotāji, gan piegādātāji no trešām valstīm, kurās nepiemēro antidempinga maksājumus, piemēram, Norvēģijas un Brazīlijas, kuru tirgus daļa Savienībā pārsniedz 56 %, uzskata, ka konkurence Savienības tirgū tiek nodrošināta.
(145)
Pamatojoties uz iepriekšminēto un ņemot vērā, ka nebija sadarbības ar tirgotājiem vai pierādījumu, kas liecina par pretējo, secināja, ka patlaban spēkā esošajiem pasākumiem nav vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz viņu finansiālo stāvokli un ka importētājus pasākumu turpināšana neietekmēs.
4. Lietotāju intereses
(146)
Jāatgādina, ka ķīmijas nozares lietotāju apvienība EUSMET iesniedza prasību veikt pašreizējo starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempingu. Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem lietotājiem un to apvienībām. Divpadsmit lietotāji izmeklēšanas procesā sadarbojās, daži no tiem bija galvenie Ķīnas silīcija importētāji, kuriem piemērots ievešanas apstrādei režīms. Vēl sadarbojās arī viena lietotāju apvienība, iesniedzot komentārus.
(147)
Galvenie silīcija rūpnieciskie lietotāji Savienībā ir ķīmiskās rūpniecības un alumīnija ražošanas nozares, kuras veido 60 % un 40 % no Savienības patēriņa.
(148)
Ķīmiskajā rūpniecībā silīcijs ir galvenais izejmateriāls, ražojot gan dažādiem nolūkiem (īpaši autobūvē un celtniecībā) izmantojamu silīciju, gan polisilīciju, ko izmanto elektronikas un saules enerģijas nozarē. Silīcija proporcija dažādu silīcija un polisilīcija veidu ražošanas izmaksās svārstījās no 2 % līdz 35 % atkarībā no katra pakārtotā ražojuma veida ražošanas procesa. Tomēr vidēji silīcija proporcija kopējās silīcija veidu ražošanas izmaksās bija no 11 % līdz 21 %, turpretim polisilīcijam - no 2 % līdz 10 %. Piemērojot 19 % lielu antidempinga maksājumu, lēš, ka ietekme uz ķīmisko vielu lietotāju ražošanas izmaksām būs no 2 % līdz 4 %, bet tikai tad, ja viņi tiek apgādāti no ĶTR.
(149)
Daži no ķīmiskās rūpniecības uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija galvenie Ķīnas izcelsmes silīcija importētāji, kuriem tika piemērots ievešanas apstrādei režīms un kuriem tādēļ nebija jāveic antidempinga maksājumi. Tomēr uzņēmumi apgalvoja, ka maksājumu nevar absorbēt vai nodot tālāk klientiem un ka ievešanas apstrādei režīms nelikvidē spēkā esošo pasākumu radīto slogu, jo tiem ievērojami resursi jāvelta slogam, ko rada muitas un citas administratīvās procedūras. Turklāt tie vēlējās ieguldīt līdzekļus jaunās ražotnēs ĶTR, lai atrastos lētu izejmateriālu tuvumā un kļūtu konkurētspējīgāki Āzijas tirgū.
(150)
Arī alumīnija ražošanas nozarē silīcijs ir svarīgs izejmateriāls alumīnija rūpnīcu lietuvju sakausējuma ražošanā. Minētos sakausējumus izmanto galvenokārt autobūves un celtniecības nozarēs. Atkarībā no silīciju saturošo metāllūžņu kvalitātes silīcija proporcija to ražošanas izmaksās bija no 8 % līdz 10 %. Lielākā daļa alumīnija rūpnīcu, kuras sadarbojās izmeklēšanas procesā, iegādājās silīciju no citām trešām valstīm, kurās nav noteikti antidempinga maksājumi, jo to ražojumi bija lielākoties paredzēti Savienības tirgum, un tādēļ tās nevar izmantot ievešanas pārstrādei režīmu. Piemērojot 19 % lielu antidempinga maksājumu, ietekmi uz alumīnija lietotāju, kas visu silīciju iegūst no ĶTR, lēš ap 2 %. Pārējie alumīnija lietotāji būs ietekmēti mazāka mērā. Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija rūpnīcu rentabilitāte nebija īpaši augsta, un tādēļ silīcija cenu kāpums nelabvēlīgi ietekmēja to peļņu ierobežoto iespēju dēļ.
(151)
Ķīmiskās rūpniecības nozarē bija aptuveni 14 000 nodarbināto, bet alumīnija nozarē - 6 000. Attiecīgajā periodā nodarbinātība ķīmiskās rūpniecības nozarē pieauga par 8 %, bet alumīnija ražošanas nozarē tā nemainījās.
(152)
Visi lietotāji asi iebilda pret pasākumu turpināšanu, pamatojot ar to, ka pasākumi ir spēkā pārāk ilgi, tie mākslīgi palielinājuši silīcija cenas līmeni Savienības tirgū neatkarīgi no tā izcelsmes un ka PIP Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts kaitējums. Tomēr, ņemot vērā ārkārtīgi lielo tirgus daļu, kas pieder Ķīnas eksportētājiem, kuri eksportē ievešanai apstrādei paredzēto silīciju, un konkurenci brīvai apritei paredzētā silīcija jomā, šis apgalvojums nav pamatots. Lai gan patiešām konstatēja, ka lielākajai Savienības ražošanas nozares daļai netika nodarīts kaitējums, termiņa beigu pārskatīšanā jāizskata arī kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Kā norādīts iepriekš (īpaši sk. 133. apsvērumu), šajā gadījumā tāda iespējamība tika konstatēta.
(153)
EUSMET apgalvoja, ka PIP Savienības tirgū bija silīcija trūkums, kā to EUSMET pierāda savā apgalvojumā: daži no tā locekļiem netikās ar trešās valsts ražotājiem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Vērtējot tirgū pieejamo jaudu, EUSMET ņēma vērā tikai Savienības ražotāju jaudu, bet ne trešo valstu, ieskaitot Ķīnas, importu, kam piemēroja ievešanas pārstrādei režīmu. Tādēļ secināja, ka silīcija trūkuma nebija un ka tirgus pieprasījumu varēja apmierināt ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un importa apmēru.
(154)
EUSMET arī apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare apzināti ierobežo ražošanu, ārpus sezonas apturot darbību, un tādēļ samazina pārdevumus Savienības tirgū, lai kontrolētu pārdošanas cenas. Viens Savienības ražotājs izvēlējās slēgt ražošanu, bet minētajos periodos tiem bija pietiekami krājumi, lai apgādātu savus klientus saskaņā ar noslēgtajiem ilgtermiņa līgumiem. Cits Savienības ražotājs bija pārtraucis ražošanu, tomēr tikai pēc PIP, un šādi pārtraukumi nebija regulāri. Tādēļ EUSMET apgalvojumu, ka slēgšana bija ar nolūku kontrolēt cenas, uzskatīja par nepamatotu.
(155)
Saprotams, ka lietotāji, lai labāk konkurētu, grib brīvi piekļūt lētiem izejmateriāliem. Viņi uzskata, ka izejmateriālu iegūšanas brīvība ir izšķirīga, jo neierobežoti pieejamais silīcijs, viņuprāt, nākotnē kļūs svarīgāks, jo līdz 2013. gadam gaidāms pieprasījuma pēc silīcija pieaugums, ko lielākoties izskaidro ar saules enerģiju saistīti projekti. EUSMET apgalvoja, ka līdz ar gaidāmo pieprasījuma kāpumu Savienības silīcija tirgū līdz 2013. gadam radīsies trūkums, par ko izteikts apgalvojums. Tomēr sniegtie skaitļi, uz kuriem balstīti pieņēmumi, liecina, ka Savienības patēriņš pat 2013. gadā būs mazāks par attiecīgajā periodā esošo. Tādēļ nav iemesla, kādēļ nākotnē nevarētu apmierināt pieprasījumu pēc silīcija. Turklāt brīva izejmateriālu iegūšana nevar attaisnot dempinga darbības. Savienības tirgū konkurence prasa godīgus nosacījumus visiem uzņēmumiem.
(156)
Ķīmiskās rūpniecības nozares lietotāji arī norādīja, ka Savienības ražošanas nozare joprojām būs svarīgs piegādes avots, garantējot attiecīgā ražojuma pieejamību īstermiņā un piegādes uzticamību, un piedāvās ražojumus, kuriem būs labāka kvalitāte nekā Ķīnas ražojumiem.
(157)
Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka spēkā esošajiem pasākumiem nebija vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz to uzņēmējdarbību. Sevišķi daži ķīmiskās rūpniecības nozares lietotāji attiecīgajā periodā ievērojami palielināja silīcija importu no ĶTR, un to lielākajai daļai bija apmierinošs finansiālais stāvoklis. Kopumā atzina, ka tāpat kā iepriekšējās termiņa beigu pārskatīšanās pasākumu turpināšanai nebūtu vērā ņemama nelabvēlīga ietekme uz rūpnieciskajiem lietotājiem, ņemot vērā arī to, ka ierosināto pasākumu līmeni ievērojami samazinās.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(158)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka nepastāv pārliecinoši iemesli, kas neļautu pagarināt antidempinga pasākumus.
I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(159)
Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ plānots ieteikt saglabāt pasākumus, taču zemākā līmenī. Pēc šā paziņojuma minētajām personām tika dots laiks izteikt apsvērumus un iesniegt prasības. Tika izvērtēti iesniegtie saistītie viedokļi, taču tie nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.
(160)
Starpposma pārskatīšanas rezultātā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājums jāpiemēro attiecīgā ražojuma ĶTR izcelsmes importam tādā līmenī, kurš atbilst mazākajam konstatētajam kaitējuma apmēram, kas ir spēkā ieviesto pasākumu pamatā, un pašreizējā pārskatīšanā konstatētajām dempinga starpībām.
(161)
Tādēļ pasākumi tiks noteikti konstatēto dempinga starpību līmenī, proti, 16,3 % - vienīgajai uzņēmumu grupai, kurai piešķirts AR, un visiem pārējiem uzņēmumiem - 19,0 %.
(162)
Ņemot vērā minēto, pasākumi, kurus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 42/2007 (13) attiecināja arī uz silīcija importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai silīcija izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā, pēc izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu ir jāsaglabā, bet 161. apsvērumā noteiktajā līmenī.
(163)
Eksportētājiem no Korejas Republikas, kuri plāno iesniegt pieprasījumu par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma atbilstīgi pamatregulas 13. panta 4. punktam, būs jāaizpilda anketa, lai Komisija var lemt par šāda atbrīvojuma piemērošanu. Šādu atbrīvojumu var piešķirt, novērtējot attiecīgā ražojuma tirgus situāciju, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, publisko iepirkumu, pārdevumus un iespējamību, ka turpināsies darbības, kurām nav pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma un kurās atklājušies pierādījumi par dempingu. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Prasība ir jāadresē Komisijai, iekļaujot visu nepieciešamo informāciju, īpaši par visām uzņēmuma ar ražošanu saistītām darbības izmaiņām un attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija importu, kura pašreizējais KN kods ir 2804 69 00.
2. Šāda ir galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas ražojumam, kurš minēts 1. punktā un kuru ražo turpmāk norādītie uzņēmumi:
Uzņēmums
Maksājuma likme
Taric papildkods
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Visi pārējie uzņēmumi
19 %
A999
3. Galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts “visu pārējo” Ķīnas Tautas Republikas uzņēmumu importam (t. i., 19,0 %), ar šo turpina attiecināt uz 1. punktā minēto ražojumu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā. Importam, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai ražojuma izcelsme ir vai nav deklarēta Korejas Republikā, Taric kods ir 2804690010.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Pieprasījumu atbrīvot no 1. panta 3. punktā minētā maksājuma ar paplašināto darbības jomu iesniedz rakstiski kādā no Savienības oficiālajām valodām, un tas jāparaksta iesniedzēja pilnvarotajam pārstāvim.
2. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:
European Comission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fakss +32 22956505
3. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var piešķirt atbrīvojumu no šīs regulas 1. panta 3. punktā minētā maksājuma ar paplašinātu darbības jomu uzņēmumiem, kas ievēro ar šo regulu noteiktos antidempinga pasākumus.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā piecus gadus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 25. maijā