РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 19 декември 2011 година
относно Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012-2013 г.)
(2012/93/Евратом)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 7 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Научния и технически комитет,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
като има предвид, че:
(1)
Съвместните национални и европейски усилия в областта на научните изследвания и обучението са от съществено значение за насърчаване и гарантиране на икономическия растеж и благополучието на гражданите на Европа.
(2)
Рамковата програма на Европейската общност за атомна енергия за ядрени изследвания и обучение (2012-2013 г.) (наричана по-нататък „Рамковата програма“), следва да допълва други дейности на Европейския съюз в областта на научноизследователската политика, които са необходими за изпълнението на стратегия „Европа 2020“, приета от Европейския съвет на 17 юни 2010 г., и по-специално свързаните с образованието, обучението, конкурентоспособността и иновациите, промишлеността, заетостта и околната среда.
(3)
Рамковата програма следва да се основава на постиженията на Седмата рамкова програма, приета с Решение 2006/970/Евратом на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) за ядрени изследвания и обучение (2007-2011 г.) (3), като същевременно се отделя необходимото засилено внимание на ядрената безопасност, за да допринесе за задаване на нова насока на ядрените изследвания. Рамковата програма следва също така да допринася за създаването на европейското научноизследователско пространство и за развитието в Европа на икономика и общество, основани на знанието.
(4)
Рамковата програма следва да допринася за създаването на Съюза за иновации - една от водещите инициативи на „Европа 2020“, приета със заключенията на Съвета от заседанието на 25 и 26 ноември 2010 г., посредством повишаване на съревнованието за върхови научни постижения и ускоряване внедряването на ключовите иновации в областта на ядрената енергия, а именно в термоядрения синтез и ядрената безопасност, с цел да се преодолеят предизвикателствата в областта на енергетиката и изменението на климата.
(5)
В контекста на енергийната политика за Европа на заседание от 8 и 9 март 2007 г. Европейският съвет потвърди, че всяка държава-членка решава сама дали да разчита на ядрената енергетика и изтъкна, че това решение следва да се вземе в контекста на по-нататъшно подобряване на ядрената безопасност и управлението на радиоактивните отпадъци. Наред с това се отчита фактът, че понастоящем ядрената енергетика играе ролята на „преходна технология“ в някои държави-членки.
(6)
Независимо от потенциалното въздействие на ядрената енергетика върху енергийните доставки и икономическото развитие, тежките ядрени аварии могат да застрашат човешкото здраве. Ето защо в Рамковата програма следва да се обърне възможно най-голямо внимание на аспектите на ядрената безопасност и, когато е уместно, ядрената сигурност. Аспектите на сигурността в Рамковата програма следва да се ограничават до преките действия на Съвместния изследователски център (JRC).
(7)
Европейският стратегически план за енергийните технологии (план SET), установен в заключенията на Съвета от 28 февруари 2008 г., ускорява разработването на пакет от нисковъглеродни технологии. На заседание от 4 февруари 2011 г. Европейският съвет постигна съгласие, че Съюзът и неговите държави-членки ще насърчават инвестициите във възобновяеми, безопасни и устойчиви нисковъглеродни технологии, както и че ще насочат вниманието си към изпълнение на техническите приоритети, набелязани в план SET.
(8)
Общността е създала единна и напълно интегрирана изследователска програма в областта на термоядрения синтез, която има водеща роля в международен план в разработването на термоядрения синтез като източник на енергия.
(9)
Въз основа на Решението на Съвета от 20 декември 2005 г. на 11 май 2006 г. Общността се присъедини към Рамковото споразумение за международно сътрудничество в областта на научните изследвания и развитието на Международния форум за поколение IV (GIF). GIF координира многостранното сътрудничество в научните изследвания по предварителното проектиране на редица усъвършенствани ядрени системи, като също така цели подготвянето на реакция на опасения по повод ядрената безопасност, отпадъците, разпространението и общественото мнение, които са от значение за Рамковата програма.
(10)
В заключенията на Съвета относно нуждата от професионални умения в ядрената област, приети на неговото заседание от 1 и 2 декември 2008 г., се признава, че поддържането на високо ниво на обучение в ядрената област в Общността е от решаващо значение.
(11)
През 2010 г. Комисията получи окончателните доклади за външна оценка на изпълнението на дейностите на Общността в областта на ядрените изследвания и резултатите от тях за периода 2007-2009 г., които обхващат както преки, така и непреки действия.
(12)
Създаването на международен термоядрен експериментален реактор (ITER) в Европа в съответствие със Споразумението от 21 ноември 2006 г. за създаване на Международна организация по термоядрена енергия ITER за съвместно изпълнение на проекта ITER (4) следва да бъде основната характеристика на научните изследвания в областта на термоядрения синтез по Рамковата програма.
(13)
Дейностите на Общността за подпомагане на създаването на ITER, по-специално за изграждането на ITER в Кадараш, и провеждането на научноизследователски и развойни дейности, свързани с технологията на ITER, през срока на Рамковата програма следва да бъдат управлявани от Европейското съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия (термоядрен синтез за енергия) в съответствие с Решение 2007/198/Евратом на Съвета от 27 март 2007 г. за създаване на Европейско съвместно предприятие за ITER и развитието на термоядрената енергия и за предоставяне на предимства на същото (5).
(14)
При научните изследвания в рамките на Рамковата програма следва да се спазват основните етични принципи, включително залегналите в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(15)
С настоящото решение следва да се установи финансовият пакет за целия период на Рамковата програма, която да служи като основна референтна сума за бюджетния орган при годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6).
(16)
JRC следва да допринася за оказване на съобразена с потребителите научно-техническа подкрепа за определянето, изготвянето, изпълнението и мониторинга на политиките на Съюза, при което се отделя голямо внимание на научните изследвания в областта на безопасността и сигурността. В това отношение JRC следва да продължи да работи като независим референтен център за наука и технологии в Съюза, в областите на специалната му компетентност. По-специално JRC следва да разполага с необходимия капацитет за предоставяне на независим научно-технически експертен опит в областта на ядрените инциденти и аварии.
(17)
С оглед извличането на взаимна полза е важно европейските научни изследвания да имат международно и световно измерение. Рамковата програма следва да е отворена за участие както на държави, които са сключили необходимите споразумения за тази цел, така и на образувания от трети държави и на международни организации за научно сътрудничество - на равнище проекти и при съблюдаване на изискването за взаимна полза.
(18)
Рамковата програма следва да допринася за разширяването на Съюза, като предоставя научно-техническа помощ на държавите кандидатки за прилагането от тяхна страна на достиженията на правото на Съюза и за тяхното интегриране в Европейското научноизследователско пространство.
(19)
В Съобщението на Комисията от 26 март 2009 г. относно неразпространението на ядрени оръжия се признава ролята на JRC в научните изследвания и обучението в сферата на ядрената сигурност.
(20)
В съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (7), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (8) и Регламент (Евратом) № 1074/1999 на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (9), следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами и за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Приемане на Рамковата програма
Приема се многогодишна рамкова програма за ядрени изследвания и обучение (наричана по-нататък „Рамкова програма“) за периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2013 г.
Член 2
Цели
1. Рамковата програма има общите цели, посочени в член 1 и член 2, буква а) от Договора, като в нея се отделя специално внимание на ядрената безопасност, ядрената сигурност и радиационната защита и същевременно с това допринася за създаването на Съюза за иновации и доразвива европейското научноизследователско пространство.
2. Рамковата програма обхваща изследванията, техническото развитие, международното сътрудничество, разпространението на техническа информация, експлоатационната дейност и обучението в Общността, които предстои да бъдат обособени в две специални програми.
3. Първата специална програма обхваща следните непреки действия:
а)
изследвания на енергията от термоядрен синтез с цел разработване на технология за енергиен източник, който е безопасен, устойчив, щади околната среда и е икономически жизнеспособен;
б)
ядрено делене, безопасност и радиационна защита с цел повишаване на безопасността на ядреното делене и на други употреби на лъчението в промишлеността, медицината и управлението на радиоактивните отпадъци.
4. Втората специална програма обхваща пряката научноизследователска дейност на Съвместния изследователски център (JRC) в областта на управлението на радиоактивни отпадъци, въздействието върху околната среда, сигурността и безопасността.
5. Целите и общите насоки на двете специални програми са изложени в приложение I.
Член 3
Максимална сума и дялове, определени за всяка специална програма
Максималната сума за изпълнението на Рамковата програма е 2 560 270 000 EUR. Тази сума е разпределена, както следва:
а)
за специалната програма, посочена в член 2, параграф 3, която се осъществява посредством непреки действия:
-
изследвания на енергията от термоядрен синтез
2 208 809 000 EUR (10);
-
ядрено делене, безопасност и радиационна защита
118 245 000 EUR;
б)
за специалната програма, посочена в член 2, параграф 4, която се осъществява посредством преки действия:
-
ядрени дейности на JRC
233 216 000 EUR.
Подробните правила за финансовото участие на Общността в Рамковата програма са изложени в приложение II.
Член 4
Защита на финансовите интереси на Съюза
Във връзка с действията на Общността, финансирани по настоящото решение, регламенти (ЕО, Евратом) № 2988/95 и (Евратом, ЕО) № 2185/96 се прилагат за всяко нарушение на разпоредбите на правото на Съюза, включително за нарушения на договорните задължения по Рамковата програма, които са резултат от действие или бездействие на стопански субект и които ощетяват или могат да ощетят общия бюджет на Европейския съюз или управляваните от Европейския съюз бюджети чрез неоправдани разходи.
Член 5
Основни етични принципи
Всички научноизследователски дейности по Рамковата програма се провеждат в съответствие с основните етични принципи.
Член 6
Мониторинг, оценка и преглед
1. Комисията осъществява непрекъснат и системен мониторинг на изпълнението на Рамковата програма и на специалните програми към нея и редовно изготвя доклади и разпространява резултатите от него. В началото на 2013 г. на Съвета се представя специален мониторингов доклад относно изпълнението на дейностите в областта на ядрената безопасност и сигурност по Рамковата програма.
2. След приключване на Рамковата програма, до 31 декември 2015 г. Комисията организира външна оценка от независими експерти на нейната обосновка, изпълнение и резултати. Комисията съобщава на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите заключенията от тази оценка, придружени с нейните забележки.
Член 7
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2011 година.
PADOMES LĒMUMS
(2011. gada 19. decembris)
par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.-2013. gads)
(2012/93/Euratom)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
tā kā:
(1)
Kopīgi valstu un Eiropas centieni pētniecības un mācību jomā ir būtiski, lai veicinātu un nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un pilsoņu labklājību Eiropā.
(2)
Ar Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.-2013. gads) (turpmāk “pamatprogramma”) būtu jāpapildina citas Eiropas Savienības darbības pētniecības politikas jomā, kuras nepieciešamas, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020”, kuru Eiropadome pieņēma 2010. gada 17. jūnijā, jo īpaši darbības izglītības, mācību, konkurētspējas, inovāciju, rūpniecības, nodarbinātības un vides jomā.
(3)
Pamatprogramma būtu jāattīsta, balstoties uz sasniegumiem Septītajā pamatprogrammā, kas tika pieņemta ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (3), vienlaikus ietverot nepieciešamo pastiprināto uzmanību kodoldrošības jautājumiem, ar ko sekmē kodolpētniecības pārorientāciju. Tai arī būtu jāveicina Eiropas Pētniecības telpas izveide un uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības attīstība Eiropā.
(4)
Pamatprogrammai būtu jāsekmē Inovācijas savienības īstenošana (viena no stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām, kas paredzēta Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””), veicinot konkurenci zinātnes izcilības jomā un paātrinot svarīgāko inovāciju ieviešanu kodolenerģētikas jomā, jo īpaši kodolsintēzes un kodoldrošības jomā, kā arī jāveicina ar enerģētiku un klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšana.
(5)
Eiropas enerģētikas politikas kontekstā Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmē apstiprināja, ka katrai dalībvalstij pašai ir jāizlemj, vai paļauties uz kodolenerģiju, kā arī uzsvēra, ka tas jādara reizē ar turpmākiem uzlabojumiem kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā. Ir arī atzīts, ka dažās dalībvalstīs kodolenerģija šobrīd kalpo kā pārejas tehnoloģija.
(6)
Neraugoties uz kodolenerģijas potenciālo ietekmi uz energoapgādi un ekonomisko attīstību, pastāv iespēja, ka nopietnas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tādēļ saistībā ar pamatprogrammu pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošības un, ja nepieciešams, drošuma aspektiem. Ar pamatprogrammu saistītajiem drošības aspektiem būtu jāattiecas tikai uz Kopīgā pētniecības centra (JRC) veiktajām tiešajām darbībām.
(7)
Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns), kas izklāstīts Padomes 2008. gada 28. februāra secinājumos, paātrina daudzveidīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju izstrādi. Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju jomā un pievērsīs lielu uzmanību SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai.
(8)
Kopiena ir izveidojusi vienotu un pilnībā integrētu kodolsintēzes pētniecības programmu, kurai ir starptautiski vadoša loma kodolsintēzes kā enerģijas avota pilnveidē.
(9)
Pēc Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmuma Kopiena 2006. gada 11. maijā pievienojās Pamatnolīgumam starptautiskai sadarbībai Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma (GIF) zinātniskās izpētes un attīstības jomā. Ar GIF tiek koordinēta daudzpusējā sadarbība pirmskonceptuālu konstrukciju pētniecībā saistībā ar vairākām progresīvām kodolsistēmām, vienlaikus cenšoties pienācīgi risināt jautājumus, kas ir svarīgi saistībā ar pamatprogrammu, proti, kodoldrošība, kodolatkritumi, neizplatīšana un sabiedrības izpratne.
(10)
Padomes secinājumos par prasmju trūkumu kodolenerģētikas jomā, ko Padome pieņēma 2008. gada 1. un 2. decembra sanāksmē, atzīts, ka Kopienā ir būtiski saglabāt augstu apmācības līmeni kodolenerģētikas jomā.
(11)
Komisija 2010. gadā saņēma galīgos ziņojumus par ārējo izvērtējumu attiecībā uz Kopienas kodolpētniecības pasākumu īstenošanu un rezultātiem laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, ietverot gan tiešās, gan netiešās darbības.
(12)
Galvenajai kodolsintēzes pētniecības pasākumu iezīmei saistībā ar pamatprogrammu vajadzētu būt Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) īstenošanai Eiropā atbilstīgi 2006. gada 21. novembra Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (4).
(13)
Pamatprogrammas darbības laikā Kopienas pasākumus ITER īstenošanai, jo īpaši ITER būvei Kadarašā un ITER tehnoloģiju pētniecībai un izstrādei, vada Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, kā noteikts Padomes Lēmumā 2007/198/Euratom (2007. gada 27. marts), ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (5).
(14)
Īstenojot pamatprogrammas atbalstītos pētniecības pasākumus, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
(15)
Ar šo lēmumu attiecībā uz visu pamatprogrammas darbības laiku būtu jānosaka finansējums, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).
(16)
JRC būtu jāpalīdz nodrošināt uz patērētājiem vērstu zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu Savienības politisko iniciatīvu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, pastiprinātu uzmanību pievēršot pētījumiem drošības un drošuma jomā. Šajā sakarā JRC būtu jāturpina darboties kā neatkarīgam Savienības zinātnes un tehnoloģiju etaloncentram tā īpašajās kompetences jomās. JRC jo īpaši vajadzētu būt nepieciešamajām spējām sniegt neatkarīgas zinātniskas un tehniskas zināšanas kodolnegadījumu un kodolavāriju jomā.
(17)
Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija. Būtu jāparedz iespēja pamatprogrammā piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī būtu jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.
(18)
Pamatprogrammai būtu jāveicina Savienības paplašināšanās, sniedzot zinātnisku un tehnoloģisku atbalstu kandidātvalstīm, lai tās varētu īstenot Savienības acquis un integrēties Eiropas Pētniecības telpā.
(19)
Komisijas 2009. gada 26. marta paziņojumā par kodolieroču neizplatīšanu ir atzīta JRC nozīme kodoldrošības pētniecības jomā un ar to saistītajos mācību pasākumos.
(20)
Tāpat arī būtu jāveic attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (8), un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pamatprogrammas pieņemšana
Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem daudzgadu pamatprogrammu pētniecības un mācību pasākumiem kodolenerģijas jomā (turpmāk “pamatprogramma”).
2. pants
Mērķi
1. Veicinot Inovācijas savienības izveidi un Eiropas Pētniecības telpas attīstību, pamatprogrammā ievēro Līguma 1. pantā un 2. panta a) punktā noteiktos vispārīgos mērķus, īpaši ņemot vērā jautājumus, kas saistīti ar kodoldrošību, drošumu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu.
2. Pamatprogramma ietver Kopienas pētniecību, tehnoloģiju izstrādi, starptautisko sadarbību, tehniskās informācijas izplatīšanu, ekspluatācijas pasākumus un mācības, kas tiks noteiktas divās īpašās programmās.
3. Pirmā īpašā programma attiecas uz šādām netiešajām darbībām:
a)
pētniecība kodolsintēzes enerģijas jomā droša, ilgtspējīga, videi nekaitīga un ekonomiski stabila enerģijas avota tehnoloģijas izstrādei;
b)
kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu ar mērķi veicināt kodola skaldīšanas un citu rūpniecībā, medicīnā un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanā izmantojamo jonizējošā starojuma veidu resursu drošumu.
4. Otra īpašā programma ir saistīta ar Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām pētniecības darbībām kodolatkritumu apsaimniekošanas, ietekmes uz vidi, kodoldrošības un drošuma jomā.
5. Abu īpašo programmu mērķi un vispārējās pamatnostādnes ir izklāstītas I pielikumā.
3. pants
Maksimālais finansējuma apjoms un katrai īpašajai programmai piešķirtā finansējuma īpatsvars
Maksimālais finansējuma apjoms pamatprogrammas īstenošanai ir EUR 2 560 270 000. Šīs summas sadalījums ir šāds:
a)
īpašajai programmai, kas minēta 2. panta 3. punktā un ko paredzēts īstenot netiešo darbību veidā:
-
kodolsintēzes pētniecība:
EUR 2 208 809 000 (10),
-
kodola skaldīšana, drošība un aizsardzība pret jonizējošo starojumu:
EUR 118 245 000;
b)
īpašajai programmai, kas minēta 2. panta 4. punktā un ko paredzēts īstenot tiešo darbību veidā:
-
JRC pasākumi kodolenerģijas jomā:
EUR 233 216 000.
Sīki izstrādāti noteikumi par Kopienas finansiālo līdzdalību pamatprogrammā ir izklāstīti II pielikumā.
4. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Savienības tiesību normu pārkāpuma gadījumā, tostarp attiecībā uz pamatprogrammas līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība un kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.
5. pants
Ētikas pamatprincipi
Visus pamatprogrammas pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
6. pants
Uzraudzība, izvērtēšana un pārskatīšana
1. Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzrauga pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņo par uzraudzības rezultātiem un izplata tos. 2013. gada sākumā Padomei iesniedz īpašu uzraudzības ziņojumu, kurā ietverta informācija par pamatprogrammas darbībām, kas saistītas ar kodoldrošību un drošumu.
2. Pēc pamatprogrammas pabeigšanas Komisija līdz 2015. gada 31. decembrim veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo izvērtēšanu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus. Izvērtējuma secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 19. decembrī